EDLUND, FÖRSÖK ATT FÖRKLARA DE ELEKTR. FENOMENEN. 555 



Ljus, värme och elektricitet blifva på detta sätt fenomen, som 

 försiggå i samma ämne. Dessa tre hufvudgrupper af natur- 

 fenomen liafva derigenom blifvit bragta i närmaste samband 

 med hvarandra. 



Vid beskrifningen af några elektriska företeelser finner man 

 understundom den anmärkningen göras, att dessa icke kunna 

 förklaras med tillhjelp af ett enda elektriskt fluidum. Så t. ex. 

 har det påståendet blifvit gjordt, att liktidigheten af de båda 

 yttersta gnistorna vid Wheatstones bekanta försök öfver 

 elektricitetens fortplantningshastighet skulle vara ett bevis mot 

 riktigheten af ett sådant antagande. Man synes hafva före- 

 ställt sig, att om man antager tillvaron af ett enda elektriskt 

 ämne, man äfven måste antaga att samma elektricitetsmängd 

 bildar båda gnistorna, sä att den af dessa, som ligger närmast 

 till den negativa beläggningen, först kan uppstå, sedan elektri- 

 citeten frän första gniststäliet hunnit genomgå båda de langa 

 ledningstrådarne. 'Vi kunna icke instämma i ett sådant upp- 

 fattningssätt. Vid det gnistställe, som ligger närmast batteriets 

 negativa beläggning, har ethern i traden större täthet än på 

 den negativa beläggningen. Dä nu vid urladdningen bindningen 

 upphör och följaktligen icke mer hindrar ether frän närstående 

 ledare att strömma in pä den negativa beläggningen, så bildas 

 härstädes gnistan, och detta sker samtidigt med etherns öfvér- 

 gäng från den positiva beläggningen till den första träden. Man 

 har äfven i olikheten mellan de Lichtenbergska figurerna, då 

 positiv och negativ elektricitet begagnas för deras frambrin- 

 gande, velat se ett bevis för tillvaron af tvänne elektriska 

 fluicla. Men då man nu funnit, att olikheten försvinner i luft- 

 tomt rum, sä synes här af ingen säker slutsats kunna dragas 

 för den ena eller andra åsigten. På samma sätt är säkerligen 

 äfven förhällandet med några andra företeelser, som man uti 

 ifrågavarande hänseende trott vara af någon betydelse. 



A andra sidan tala flera företeelser med bestämdhet för 

 den åsigten, att det ämne, som bildar underlaget för de elek- 

 triska fenomenen, är enkelt och odelbart. Bland dessa räkna 



