GUM^ELIUS, BIDR. T. KÄNNED. OM SVERIGES ERRAT. BILDNINGAR. 573 



Antal. Procent. 



5 £ * m- s Ä 



[Granit 3952 643 1767 73,24 67,34 60,78 



[Eurit 819 190 687 15, is 19,90 23.63 



Gneis 483 53 281 8,95 5,55 9,67 



jDiorit 37 46 54 0,68 4,81 1,86 



Kambr. sandsten 1 1 11 0,02 0,10 0,38 



Körnig kalksten 104 — 7 1,93 0,24 



Fram. bergarter — 22 100 — 2,30 3,44 



5396 955 2907 100, o o 100,oo 100, o o 



Man ser, huru graniten hos alla tre grupperna utgör den 



vida öfvervägande beståndsdelen, upgående till tre femtedelar 



hos rullstensgruset, två tredjedelar hos krosstensgruset och tre 



sfjerdedelar hos flyttblocken, samt huru euriten dernäst är den 



i talrikaste, hvilket också är ganska naturligt, om man ser på, 



huru stor del af bladets fasta grund består af dessa bergarter. 



; Äfven gneis utgör en temligen stor andel af hvar och en af de 



tre grupperna. 



Bland de bergarter, som endast i mindre mängd bidraga, 

 i visar sig hos dioriten en olikhet mellan blocken och krossgruset 

 på öfver fyra procent. Af den kambriska sandstenen (med den 

 siluriska kalkstenen) har ett enda block (dock ej större än vid 

 < pass en kubikfot) blifvit träffadt och likaså endast en enda sten 

 |i krossgruset, hvaremot ej mindre än elfva hithörande stenar 

 i blifvit funna i rullstensgruset. 



Den korniga kalkstenen ingår, som synes, i ej ringa mängd 



bland blocken, hvilket dock egentligen är förhållandet vid och 



närmast söder om de här hufvudsakligen genom Hofsta, Axbergs, 



' Bingkarleby, Glanshammars och Lillkyrka socknar framstrykande 



j storartade kalklagren, men denna bergart är alls icke träifad i 



i krossgruset, då intet öpnadt grustag i närheten af och söder om 



dessa kalkstenslager dertill beredt tillfälle, och blott i ett ringa 



antal i rullstensgruset, men här icke vid räkning i närheten af 



kalkstenslagren utan på ganska långt afstånd från dem söderut. 



