586 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 187 1. 



om de kunnat uppdragas på lika höjd från hvarandra t. ex. för 

 livarje hundratal af fot. Sådant liar likväl ej låtit sig göra 

 här, emedan den använda grunden för dem (Topografiska kårens 

 höjdmätningar) icke är tillräckligt rikhaltig för ett sådant ändamål. 



Hvad som genast faller i ögat vid granskningen af kartan, 

 är åsens stora höjd öfver hafvet. Enstaka toppar uppstiga till 

 öfver 700 fot (en till 762); men stora fält finnas, som vexla 

 mellan 500 och 700 fot. Vidare anmärkes lätt den jemförelsevis 

 branta stigningen af åsen pä norra sidan samt den ganska lång- 

 sluttande på dess södra. Orsaken härtill framgår af det följande. 

 Anmärkningsvärd är äfven den rätt stora höjdskillnaden mellan 

 slätterna norr och söder om åsen. Blott en ringa del af den 

 förra öfverstiger 35 fot, under det den sednare till allra största 

 delen linser högre än nämnda tal. Detta förhällande är af in- 

 tresse, då det ställes i samband med fornlemningarnas utbred- 

 ning, hvarför jag dertill särskildt vill återkomma. Särdeles 

 framträdande på kartan är också den djupa dal, som frän Båstad 

 genomskär åsen i sydvestlig riktning. Denna dal är af stor 

 vigt, ty den har under det senaste geologiska tidskiftet, det 

 glaciala och postglaciala, spelat en betydande rol vid utbre- 

 dandet af de vigtigaste jordarterna på södra sidan åsen. 



Hvad åter beträffar jordytans relief i smått, hvilken icke 

 är synlig pa den lilla kartan, så må här i korthet anmärkas, 

 att slätten vid åsens norra sida är långt jemnare än den vid dess 

 södra. Denna sednare är, med undantag af de delar der lerorna 

 äro utbredda, ganska kuperad — ett förhållande, som kan sägas 

 vara temligen gällande för krosstensfälten i allmänhet inom Skåne. 



Bergarter. 



Beskrifning af traktens gneiser, kainbrisk sandsten och hyperit. Lemningar af 

 kritfomiationen m. fl. Den geologiska bygnaden af Hallands ås; om dess 

 tillkomst samt dermed sammanhängande förhållanden. 



Innan jag redogör för den erfarenhet, som vunnits rörande 

 nutida och forntida förhållanden i berglagrens ställning, vill jag 

 med några ord beskrifva de bergarter, som ännu utgöra, samt 



