596 ÖFVERSIGT AF K. VETEN SK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1871. 



der. I stort taget har en sänkning egt rum, så att de yngre 

 bildningarne intagit större yta än de äldre. Derigenom har 

 inträffat, att äfven yngre strandbildningar blifvit hvilande omedel- 

 bart på gneisen och sålunda en möjlighet funnen att i någon 

 mon följa gneisens utveckling. Det är först i Kågeröds sand- 

 sten *) och i den dermed till ålder sannolikt nära stående Hör- 

 sandstenen ] ), som härstädes verkligt tydliga bevis äro funna 

 för, att gneisen i deras närhet då egde sin nuvarande hårdhet. 

 Deras konglomerater innehålla större fragmenter i mängd, både 

 skarpkantiga och afrundade, särdeles från gneisen. Hörsand- 

 stenen håller likväl mestadels blott qvartsstycken, alltid mycket 

 kantiga och synbarligen inbäddade helt nära moderklyften. Om 

 hela gneisstycken någon gång anträffas, äro de alltid mycket 

 förstörda och oigenkänneliga genom förvittring. Fältspatsfrag- 

 menterna äro också betydligt förvandlade, ofta helt och hållet 

 kaoliniserade. Rödfärgad fältspat är der en sällsynthet. För- 

 vittringen synes under den tiden hafva spelat en storartad rol. 

 Den har synbarligen varit vida mindre vid Kågeröds sandstens- 

 aflagrande. I denne finnes nemligen röd fältspat. i stor mängd, 

 som synes betinga vissa lagers färg. Der finnes vid Bälteberga 

 i mängd väl bevarade gneisstycken från närgränsande, lätt igen- 

 kända bergarter. Men der finnas ock, fastän sällsynt, vackra 

 bollar af en qvartsit, • som mycket liknar den kambriska och 

 hvilken omständighet angifver, att någon höjning af land egt 

 rum äfven närmast efter silurtiden, hvarigenom dess botten- 

 bildningar kunnat delvis konsolideras och lemna bidrag till Kå- 

 gerödsgruppens sedimenter. Denna höjning har likväl ej varit 

 af någon genomgripande natur eller haft till följd någon genom- 

 gående rubbning af det bestående, såvidt man kan döma af 

 konglomeratet, ty deri finnas inga tydliga fragmenter af silur- 

 formationens kalkstenar och lerskiffrar. Men en karbonathalt 



') »Kogeröds» och »Hörs sandsten» äro benämningar lånade från Prof. Ange- 

 lins öfversigtskarta öfver Skåne. Då dessa bildningars ålder ännu ej är fullt 

 utredd, hafva ortnamnen tillsvidare måst användas. På nämnda karta äro 

 dessa bildningar hänförda till tiden mellan Silurformationen och Lias. 





