HUMMEL, ÖFVERS. AF DE GEOL. FÖRHALL. VID HALLANDS ÅS. 597 



finnes inom vissa skikt-er, de gröfre, och denna kan möjligen 

 härleda sig från sibiriska lager. Att den gamla gneiskusten varit 

 i närheten af dessa konglomerater, antydes af den ofantliga till- 

 gången på gneisgrus af vexlande groflek. 



Sammanfattas nu allt detta om strandbildningarnas beskaf- 

 fenhet, om deras ålder och läge sinsemellan, så synes deraf 

 framgå, att från gneisen i deras närhet afskilts i början blott 

 helt små fältspatsfragmenter och runda qvartskorn, men senare 

 i tiden större, kantiga eller rundade qvarts- och gneisstycken. 

 Orsaken härtill är svår att förklara. Den synes nemligen icke 

 kunna sökas i yttre förhållanden endast, eller helt enkelt i till- 

 fälligheter. Företeelsen är alltför allmän för att ej möjligen ega 

 en djupare betydelse. I alla händelser är den väl förtjent af 

 en mera omfattande undersökning, än jag hittills varit i tillfälle 

 egna deråt. Då jag således här nedan framställer en åsigt, som 

 för mången kanhända torde synas djerf, sker det väsentligen i 

 den förhoppningen att derigenom möjligen kunna locka andra 

 till ett mera verksamt deltagande i utredningen af denna och 

 närbeslägtade frågor. 



Den dislokation, som i nordliga Skåne egde rum, medan gneisen 

 derstädes ännu var så böjlig, att fina skrynklingar i dess skikter 

 kunde uppkomma, är på vissa ställen ganska märkbar och har 

 efter all sannolikhet varit åtföljd af för densamma trakten tem- 

 ligen betydande nivåförändringar. En början dertill har möjligen 

 egt rum redan under gneisbildningen. Detta antydes nemligen 

 af den omständigheten, att inom Blekinge, således i närheten, 

 väldiga gneislager af annan art synas hvila på jerngneisen, 

 hvilket icke eger rum i Skåne. Då jerngneisen på båda trak- 

 terna säkerligen är samtidig eller kan anses som en geologisk 

 horisont, så torde förklaringen till nyssnämnda förhållande böra 

 sökas i en förtunning och utkilning af den yngre gneisen, bero- 

 ende på den tidens nivåförhållanden. Men det antydes också 

 af skånska gneisens öfverallt särdeles likartade beskaffenhet, 

 att denna höjning, om den redan så tidigt tagit sin början, lik- 

 väl icke förr än längre fram i tiden framkallat en fastlands- 



