602 ÖFVERSIGT AF K. VE TEN SK. -AK AD. FÖRHANDLINGAR, 1871. 



ningarna. Blott sällan framträder derur den fasta berggrunden. 

 Denna karta är att anse blott som en öfversigtskarta x ), då vid 

 förminskandet af originalkartan i 50,000:dels skala en mängd 

 detaljer måst ntelemnas. Den är likväl i förening med de båda 

 derjemte upptagna, något idealiserade eller skematiseracle, pro- 

 filerna (Tafl. XII) fullt tillräcklig för åskådliggörandet af dessa 

 bildningars utbredning och inbördes förhållande till hvarandra. 

 Jag hänvisar sålunda dertill vid den efterföljande jordartsbeskrif- 

 ningen och har, hvad beträffar profilerna, der utmärkt de särskilda 

 lagren med samma bokstäfver, som här i texten blifvit använda, 

 för en lättare öfversigts skull. 



Jag har här, likasom vid bergarterna, sökt följa den van- 

 liga ordningen — från äldre till yngre lager. 



a är en fin, vanligen något lerig sand, hvilken, på samma gång 

 den synes ega en ofantlig utbredning, äfven har en stundom 

 rätt betydande mägtighet. Oftast är den kritblandad. Man 

 har nedgått i densamma ända till 16 fot; men öfverallt, 

 när den anträffas (vid brunnsgräfningar, o. d.), framkomma 

 starka vattenådror, som varit orsaken till att dess största 

 mägtighet ej blifvit känd. Detta är sannolikt den så kal- 

 lade diluvialsanden. 

 b är ett verkligt krosstensgrus af det slag, som framförts 

 under sjelfva glacieren. Dess bergartsfragmenter är o derför 

 oftast något afrundade samt repade. De äro inbäddade 

 uti ett mer eller mindre lerigt grus af så stor fasthet, att 

 man endast med största möda kan bryta sig derigenom vid 

 brunnsgräfningar. Understundom är lerslammet så öfver- 

 vägande, att det blifvit benämdt krosstensler. Då denna 

 jordart ofta är i riklig mängd uppblandad med kritfrag- 

 menter och dertill innehåller de nödvändiga beståndsdelarna 

 för växtnäringen i samma grad som våra bästa lermerglar, 

 så är det lätt förklarligt, att den äfven inom denna trakt 

 numera är flitigt eftersökt och använd som jordförbättrings- 



l ) Af flere skäl hafva de till tryckningen använda färgerna blifvit valda helt 

 och hållet oberoende af de för geologiska kartverket öfver Sverige bestämda. 



