604 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1871. 



deromkring uppträdande grusaflagringarna. Mergeln saknas 

 i några små körtelformiga bildningar af glaciallera, an- 

 träffade uppå rullstensåsen söder om Barkåkra. 



Hela denna bildning är såväl på norra som södra sidan 

 Hallands ås ovanligt vacker och derjemte, på grund af sin 

 kemiska sammansättning, af särdeles stor vigt för åkerbruket. 

 Man skulle väntat sig, att den mot stränderna i allmänhet 

 blifvit mera sandblandad till följd af rullstensbildningens när- 

 varo nästan öfverallt intill. Så är likväl icke förhållandet 

 mer än i närheten af Tostarp och Grefvie. På båda ställena 

 visar den en tydlig öfvergång genom små vexellagringar till 

 der befintliga strandbildningar. Af dessa har den vid Grefvie 

 i så riklig mängd förekommande glacialsanden (d') vunnit 

 en betydande användning för mergling af den traktens, af 

 naturen temligen ofruktbara grusfält. Denna sand är nem- 

 ligen starkt kritblandad, något lerhaltig, ganska rik på 

 fosforsyra samt ytterst fin och således särdeles lämplig i 

 nämnde hänseende. Dess fosforsyrehalt är något större än 

 hvarfviga lermergelns; en tredjedel af dess egen vigt utgöres 

 af kolsyrad kalkjord; dess halt af i syror olöslig sand är 

 ungefär lika med hvarfviga lermergelns d. v. s. omkring 

 48 procent. 

 e. Postglacial sand och dermed samtida afiagringar såväl af 

 krosstensgrus som rulistensgrus bilda i allmänhet ett täcke 

 öfver förut omnämnda jordarter. Endast glacialleran är till 

 största delen obetäckt deraf. Hela den postglaciala bild- 

 ningen är likasom hvarfviga leran fri från kritfragmenter. 

 Dess egentliga sandaflagringar är o stundom ganska mägtiga, 

 särdeles mot hafvet, der de oftast genom sin finhet gifvit 

 upphof åt rätt betydande flygsandsfält (V). Den del af 

 Hallandsslätten, som denna karta omfattar, är nästan utan 

 undantag öfversållad med sand, mestadels dock blott 1 till 

 5 fot mägtig. På skånska sidan har sanden jemförelsevis 

 ringa utbredning. Der är o deremot dess gröfre eqvivalenter 

 rådande. Af dessa är rullstensgruset stundom ända till 12 



