HUMMEL, ÖFVERS. AF DE GEOL. FÖRHÅLL. VID HALLANDS ÅS. 611 



fint kritslam, hvilket ytterligare bestyrkts genom en undersökning 

 för mikroskopet. 



En betydande tillsvämning af lerslam och sand har också 

 egt rum från trakten vid Tostarp. Den är anmärkningsvärd 

 derför, att de derigenom bildade lagren tydligen till största delen 

 äro samtidiga med mergellagren längre ut på slätten, men likväl 

 sakna den för dessa utmärkande halten af karbonater. Detta 

 synes naturligen bero derpå, att från nämnde högtrakt vid Tostarp 

 nedsvämmats en sådan mängd kritfritt slam, att det från Grefvie 

 utförda krithaltiga icke kunnat bana sig väg ända dit. Mellan 

 Tostarp och Grefvie hafva dylika förhållanden icke kommit till 

 stånd; leraflagringen är der öfverallt på ett visst djup karbonat- 

 haltig ända till dess kant mot grushöjderna. 



Synbarligen har vid en viss tid all tillförsel af kritslam 

 här upphört. Då framträdande bildningar äro: hvarfvig lera, 

 åkerlera och postglaciala sandaflagringar. Men alla dessa måste 

 naturligen endast utgöra den utslammade, finare delen af 

 någon gröfre bildning, såsom ett kalkfritt krossgrus. Ett så- 

 dant finnes också, öfverallt täckande det krithaltiga och ett 

 dermed samtidigt kritfritt, med ett ord den egentliga botten- 

 moränen. Uppkomsten af detta kritfria krossgrus och dess 

 utbredning öfver det redan i Båstadalen framförda krithaltiga 

 synes således hafva varit den egentliga orsaken till kritslam- 

 ningens upphörande eller, som här är detsamma, till den hastiga 

 förändring i sedimentet, som öfvergången från hvarfvig mergel 

 till hvarfvig lera angifver. 



Bland de nutida bildningarna: gyttja, torfdy, svämsand, 

 svämlera och flygsand, erbjuder svämleran ett särskildt intresse. 

 Här finnes nemligen i Stensån l ) en sådan, som genom sina 

 fossila lemningar gifver tillkänna, att den bildats delvis i hafvet 

 och delvis i sött vatten. Häraf framgår tydligt, att en höjning 

 af land ända in i senaste tider här egt rum, hvilken höjning 

 synbarligen tagit sin början under hvarfviga lerans af sättande 

 l ) Den å, som flyter fram norr invid O. Karup till hafsviken vid Båstad. 

 Of vers. nf K. Yet.-Akad. Förh. Arg. 28. N:o 5. 6 



