SJÖGREN, BIDRAG TILL ÖLANDS GEOLOGI. 679 



| till l mils bredd utgör äfven den fruktbaraste delen af ön, 

 bvilken omständighet, såsom vi sett, har sin naturliga förklarings- 

 grund i jordmånens beskaffenhet. 



I palseontologiskt hänseende motsvarar detta lager Angelins 

 regio conocorypharum, Vestergöthlands undre olenidskiffer (LiN- 

 narsson 1. c.) och (i Böhmen) en del af Barrandes Primor- 

 dialfauna. 



Att försteningarnes antal i detta lager icke är obetydligt, 

 torde man kunna sluta deraf, att i detsamma redan blifvit funna 

 5 a 6 Paradoxidesarter, hvilka alla utom P. Tessini torde vara 

 nya, 1 a 2 arter Conocoryphe Cord. (Conocephalites Barr.), 1 

 å 2 arter Liostracus Ang. (Ellipsocephalus Barr.), 1 a 2 Agno- 

 stusarter, eller tillsamman 8 a 12 arter trilobiter. Dessutom 

 förekomma der Theca- och Discinaarter, utom de mångfaldigt 

 varierande spår efter maskar och växter, hvilka, såsom mycket 

 omvexlande och föga konstanta, icke utan noggrannaste studier 

 kunna bestämmas. 



Den allmännaste af alla här förekommande försteningar är 

 en Paradoxidesart, hvars hufvud mycket liknar P. Tessini, men 

 skiljes från den genom en smalare glabella, rundad 4-taggig 

 candalsköld, utan afdelningar på rachis, kanten framför glabella 

 mycket bredare samt pleurse mera rundadt böjda och de nedre 

 sidoutskottens spetsar ej räckande nedom candalskölden mer än 

 hälften så långt som på P. Tessini. Denna, som mig synes, 

 nya art förekommer temligen allmän tillsamman med några andra 

 trilobiter och kan anses karakterisera detta lager. Paradoxides 

 Tessini förekommer ej inom samma afdelning af lagret, som 

 denna art, utan synes höra till en lägre nivå, som har mera 

 kalkiga lager och har, så vidt jag känner, på Oland endast blifvit 

 funnen i lösa på öns vestra strand af hafvet uppkastade stenar, 

 hvilket gifvit mig anledning antaga, att den här skulle intaga en 

 lägre nivå än öfrige Paradoxidesarter, samt egentligen före- 

 komma i de under sundets vattenyta liggande mera kalkhaltiga 

 skifferlagren. Denna åsigt är dock ännu endast en förmodan, 

 som af framtida observationer bör bekräftas eller vederläggas. 



