780 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1871. 



och de hade följande dimensioner: a 95 — 62 m.m., b 93 — 64 

 m.m., c 92 — 61 m.m.; af en annan kull också med 3 ägg, 

 från Wermland d. 20 Maj 1869, var det största 94 + 61 o. 

 s. v. Ur en kull med 2 ägg var det ena 105 + 60 m.m.; 

 ett stort ägg från Sarepta var 107 + 67 m.m. 



158. Gallinula crex, Linn. 



Hördes vid Schlüsselburg. 



159. Gallinula porzana, Limn. 



Var ej sällsynt från Ladoga till Archangel. På sistnämnda 

 ställe köptes deraf några ägg. 



160. Eulica atra, Linn. 



Skall, enligt Hr Heinrichs uppgift, några gånger blifvit 

 skjuten nära Archangel. 



161. Cygnus musicus, Bechst. 



Sångsvanen såg jag ej lefvande på något ställe, men de 

 många skinn jag såg hos bönder på Sommarkusten och hos 

 bundtm åkare i Onega och Archangel tyckas visa, att den åt- 

 minstone under flyttningen förekommer allmänt i trakten. 



Af slätet Anser träffade jag ingen art, men bönderna för- 

 säkrade att sådana skulle finnas t. ex. vid en sjö, kallad »Bjeloje 

 osero'> — Hvita sjön l ) — som ligger emellan städerna Onega 

 och Archangel. Tiden tillät mig ej att göra en tur dit. 



162. Anas boschas, Linn. 



Allmän på hela resan. 



163. Anas strepera, Linn. 



Blott en hanne såg jag vid Ladogakanalen d. 9 Juni. På 

 Museum i Archangel förvarades ett par, som voro skjutna 

 i trakten. Efter många fåfänga försök att taga reda på ett 

 bo af snatteranden vid Hjelstaviken i Uplancl lyckades det 

 slutligen Herrarna G. Engelhart och W. Elfstrand att i 

 början af Juli månad år 1870, i trakten af Ekolsund och 

 Krägga, hitta flera bon, som innehöllo 9 — 12 — 13 ägg. Äggen, 

 hvaraf jag undersökte flera, hade stor likhet med bläsandsägg, 

 men färgen var i det hela något gulare. Den vanliga stor- 

 leken var 57 — 39, 58 — 38, 58 — 40 m.m.; de mindre voro 

 53 — 37, 55 — 36 m.m. o. s. v. Ett af boen fanns på en liten 

 holme under en buske, omkring 12 alnar från stranden, och 

 bestod endast af dun och något torrt löf; ett annat på en 

 äng, omkring 50 alnar från stranden; det var byggdt af torrt 

 gräs och invändigt fodradt med dun. Hen 16 Juli tagna ägg 



') Namnet: Hvita sjö, Hvita flod, användes ofta der i trakten och betecknar 

 ■sådana sjöar eller floder, hvilka ej äro, som vanligt derstädes, bruna eller 

 rödbruna, utan vattenklara. Månne icke Hvita Hafvet »Bjeloje more», med 

 sitt klara vatten, i jemförelse med Dwiuans eller Onegaflodens färgade vatten, 

 erhållit sitt namn i enlighet härmed? 



