878 



ÖFVERSIGT AF K. VETKNMK.-AKAll. FORI! AXDLINOAH, 1 « 7 



s. 



nerna är Alopecurus alpinus j ernte Poa pratensis, Draba hirta, 

 Saxifraga cernua, Ranunculus pygmaeus ocli Cerastium alpin um. 

 Från Jacobshavn afgingo vi den 19 Aug. i ändamål att be- 

 gifva oss till det inre af fjorden Illartlek. Kusten norrut har 

 en mängd små vikar, från h vilka dalar gå genom det 2 — 300 

 fot höga yttersta kustlandet till den \ — ^ mil längre in belägna 

 kring 1,000 fot höga bergryggen. Vid näset Niakornak söder 

 om inloppet till viken vid Pakitsok, hvarifrån man inkommer i 

 Illartlek, bildar kusten ett lågland, slutande mot hafvet i branta 

 vallar af sandig lera, ställevis betäckt med mylla. Nedersta 

 bältet af vegetation vid stranden utgöres af Glyceria vilfoidea 

 och sedan i ordning efter h varan dra af Carex glareosa, Stellaria 

 humifusa och Elymus arenarius; omedelbart intill dessa utmed 

 stranden växa Salix herbacea, Oxyria digyna, Saxifraga cernua, 

 Ranunculus pygmseus och Sagina nivalis. Ofverst på strand- 

 vallarna intagas de mera myllrika ställena af Alopecurus alpinus 

 och Cochlearia fenestrata, hvaremot fälten ofvanför till större 

 delen äro betäckta med de vanliga Ericineerna och Armeria si- 

 birica. Då man hunnit omkring Niakornak-udden öppnar sig 

 Pakitsok-viken till venster, men till höger begränsas bugten af 

 höga bergväggar, utgörande fogelfjell, som bebos ,af måsar och 

 skarfvar och fortsättas bort mot det smala inloppet till Illart- 

 lek, hvilket stänges af en liten ö, bestående af grus och run- 

 dade klippblock. En häftig ström går omvexlande ut och in 

 genom detta inlopp, mellan hvars höga omgifvande bergväggar 

 inlandsisens hvita rand synes på afständ. Liksom vid Auleit- 

 siyikfj orden synas bergen vara högre vid inloppet till fjorden 

 och längre in mot inlandsisen något sänka sig. Fjorden delas 

 i två armar genom ett bergparti, på hvilket en utskjutande berg- 

 kulle bildar en liten hamn, från hvilken höjderna kunna be- 

 stigas. En högre värmegrad här i fjordens inre och det för 

 vindarna skyddade läget framkallar här på enstaka lokaler en 

 viss frodighet. i vegetationen. Växternas blomningstid tyckes 

 inträffa tidigare här än utmed öppna hafvet, ty Pyrola grandi- 

 flora, Saxifraga tricuspidata och Epilobium latifolium ha redan 



