GYLDÉN, LAGBUNDENHET 1 STJERNORNAS RÖRELSER. 953 



det sig dock, att stjernornas observerade ortsförändringar ej 

 blifva tillbörligt återgifna medelst dessa båda termer, sä har 

 man en fingervisning till en lagbundenhet i deras verkliga rörel- 

 ser. Likväl kunde äfven en annan omständighet gifva anledning 

 till högre termer. Om nämnligen de stjernor, hvilkas rörelser 

 blifvit medtagna, i medeltal ej skulle vara lika aflägsna från oss 

 i alla riktningar, så skulle denna omständighet förorsaka ett mer 

 eller mindre stort antal termer efter de båda af den enkla vin- 

 keln beroende. I alla händelser är dock konstaterandet af så- 

 dana högre termer likbetydande med en vigtig stellarastronomisk 

 upptäckt. 



Vår undersökning bör således dermed taga sin början att 

 vi söka uttrycka ett mer eller mindre stort antal observerade 

 rörelser medelst trigonometriska serier. För att förenkla detta 

 arbete har jag sammandragit de inom hvarje rektascensions- 

 timme ifrågakommande rörelser till medelvärden, samt antagit 

 dessa gälla för timmans midt. Vanligen har jag sedermera ytter- 

 ligare sammandragit två och två af dessa medelvärden och så- 

 lunda erhållit tal, hvilka motsvarat hvarannan hel timme. Ur 

 dessa talvärden kunna tolf termer i vår trigonometriska serie 

 bestämmas, nämnligen förutom den konstanta termen, sex cosinus- 

 koefficienter och fem sinuskoefficienter. Detta antal bör, åtmin- 

 stone till en början, vara tillräckligt för att afgöra frågan om 

 rörelsernas lagbundenhet; ty med det jemförelsevis inskränkta 

 material, som för ögonblicket står oss till buds, kunna vi ej 

 igenkänna en sådan lagbundenhet, som först vid ännu högre 

 termer skulle träda i dagen; ej heller är en sådan sannolik. 



Det antydda förfaringssättet är visserligen så till vida ej 

 fullkomligt strängt, som antagandet att de partiella medeltalen 

 höra till midten af de respektive timmarna, afviker från det 

 sanna förhållandet; men då ett större antal rörelser samman- 

 dragas till ett medelvärde, blifver den härigenom uppkomna osä- 

 kerheten af mindre betydelse. 



