GYLDÉN, LAGBUNDENHET I STJERNORNAS RÖRELSER. 955 



A C ( = — 0".69 



+ 5 .34 cos a + 0".09 sin a 



— 2 .24 cos 2a + .26 sin 2a 



(c) — .23 cos 3a — .23 sin 3a 

 + .07 cos 4a + .05 sin 4a 

 + .92 cos 5a — 1 .52 sin 5a 



— .44 cos 6a. 



I trettiondeandra bandet af »Memoirs of the Royal astr. 

 society» har Mr. Dunkin meddelat en undersökning öfver rikt- 

 ningen af solsystemets translation, för hvilken lian lagt till grund 

 de af Main bestämda rörelser. Af de i hans af handling del- 

 gifna rörelser har jag åter utvalt dem emellan eqvatorn och +30" 

 liggande samt ur dem på samma sätt som ofvan funnit 

 A« = — 2".99 



+ 6 .80 cos a + 1".98 sin a 



— .90 cos 2a — 1 .03 sin 2a 



(d) — 1 .05 cos 3a 4- 4 .36 sin 3a 

 + ■0 .80 cos 4a — 4 .38 sin 4a 

 + .45 cos 5a + 2 .52 sin 5a 

 + 1 .32 cos 6a. 



Vid första påseendet synas alla dessa talvärden ej utvisa 

 annat än solsystemets rörelse mot en pankt, hvars rektascension 

 ej mycket afviker från 270°, ty om vi undantaga den af den 

 enkla vinkeln beroende cosinustermen, så visa de öfriga ej någon 

 konvergens. Emellertid visa sig här andra antydningar på en 

 lagbundenhet hos stjernornas verkliga rörelser. Om vi nämnligen 

 jemföra de motsvarande koefficienterna i de olika serierna, så 

 finna vi hos några af dem en påfallande öfverensstämmelse. Det 

 är isynnerhet hos koefficienterna för cos 2« och cos 3a, som en 

 sådan skarpt träder i dagen, då alla värden för desamma er- 

 hållit samma tecken. De öfriga koefficienterna synas deremot 

 mera genom tillfälliga omständigheter hafva erhållit märkliga 

 värden. Huruledes de olika termerna skola anses hafva någon 

 reell betydelse eller icke, framgår kanhända tydligast om vi bilda 

 arithmetiska media af deras koefficienter. En sådan operation 



