WALLENGKEN, PYRALIDER OCH CHOREÜTIDEK. 1057 



utom äro carpal- och metacarpalgrenarne på framvingarne alltid 

 enkla, aldrig geringa och alla framvingarnes nervgrenar skilda 

 från hvarandra, Från Tortriciderna, med hvilka familjen äfven 

 blifvit förenad, skiljer den sig genom bakvingarnes dorsalnerv, 

 som liksom hos föregående kommer från basen af vingen med 

 enkel rot och således icke der är gaffelformig. Från Tineiderna 

 skiljer familjen sig derigenom att antennernas basled är föga 

 tjockare än de öfriga, hvarj ernte hela antennen är trådformig; 

 framvingarnes fransar äro korta och ej längre i analhörnet; 

 nervulationen är alltid fullständig. Under hvilan betäcka fram- 

 vingarne till en del bakvingarne. 



1. Slägtet: Simsethis Le ach. 



Palperna upåtböjda, de båda första lederna undertill groft 

 och frånstående fjälliga, så att fjällen bilda på midten och vid 

 slutet framstående hörn; sista leden sammantryckt och i spetsen 

 trubbig. 



Fjärilarne flyga i solskenet och träffas ofta omkring blom- 

 mande Tanacetum. 



a) Bakvingarne enfärgade, utan teckning, mörkbruna. 



1. S. diana HÜBN. Framvingarne smutsigt gröna, tvärs 

 öfver midten ljusare (brunaktigt eller hvitaktigt gröna), med 3 



. olikformiga, svarta, taggiga, vid framkanten hvitinfattade tvär- 

 strimmor; fransarna grå. 



Syn. Tortruv diana Hubn. t. 44, f. 274. Simwthis diana Zell. 

 Isis 1846, 208, H. S. V. 94, f. 257-261; Heinem. Sclim. 

 II. 2, 1, 5. Coccys decorana Zett. Ins. Lapp. 982. Cho- 

 reutes decorana Tengstr. Bidrag t. Finl. Fjärilf. p. 97. 



Arten förekommer i mellersta och norra Sverige, der den 

 under Juli och Augusti månader blifvit funnen i Ostergöthland, 

 Dalarne, södra Lappmarken och i Norrbotten. Den träffas isyn- 

 nerhet vid kanterna af skogar och busksnår. 



2. S. pariana Lin. Framvingarne bruna, stundom kanel- 

 röda, bakom midten ljust gråpudrade, med 2 svartbruna, taggiga 



Öfvers. af K. Vet.-Akad. Fürh. Arg. 28. N:o 8. 8 



