1084 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 187 1. 



tentakel, småningom sammantryckas ock förändras. Medan hos 

 Echiniderna ocli Clypeastriderna peristomet, i sitt fasta samband 

 med tuggredskapen, förblifver cirkelrundt eller femliörnigt, såsom 

 det var från början, om det också hos några, t. ex. Echino-- 

 metree eller Echinocidaris, med åldern derifrån i någon mon 

 afviker, är dess förhållande hos Cassidulider och Spatangider, 

 som icke ega en tnggredskap, ett helt annat. Hos båda för- 

 ändrar det under tillvexten sin form, — huru det må vara hos 

 Echinoneus återstår att utröna, När Cassidulus ännu är helt 

 ung är peristomet pentagonalt med afrundade hörn, och af dess 

 rand intaga ambulakren större delar än interradierna, med undan- 

 tag för labrum; hos de fullvuxna är förhållandet omvändt, i det 

 att interradiernas peristomplåtar, i synnerhet i 2 och 3, under till- 

 vexten svälla upp och gifva pentagonen de inböjda sidor, som 

 äro betecknande för denna grupp, och mellan hvilka de kilformigt 

 sammantryckta första plåtarne af ambulakren omsluta de ut- 

 gående vinklarne. Men munnen, småningom transversalt förlängd, 

 förblir i midten af sin nakna hinna, I sammanhang med denna 

 peristomets ombildning står den med åldern inträdande för- 

 tryckning och förskjutning af de närmare peristomet belägna 

 primärplåtarne och denna betydliga förändring af deras inbördes 

 förhållanden, genom hvilken den disposition uppkommer, som 

 Desor benämner phyllod. Det återstår ännu, att på individer 

 af olika ålder undersöka dess uppkomst och fortgång. 



Af de nu lefvande Spatangiderna hafva de al dr a flesta de 

 fyra pariga ambulakren deri lika hvarandra, att de mot vertex 

 sluta med petala, medan det opariga, främre ambulakret har sin 

 egna byggnad, och hos ett slägte, Echinocardium, till och med 

 den här eljest icke förekommande omvexlingen af hela och halfva 

 plåtar. Det torde icke finnas flera än två slägten, som härvid 

 göra undantag. Det ena är Lissonotus fragilis Alex. Agassiz 

 från det stora djupet mellan Cuba och Florida. Det andra blef 

 under korvetten Josephines expedition år 1869 upptäckt af 

 Smitt och Ljungman vid Azorerna utanför Villa Franca på 

 200 — 300 famnars djup. En likhet, som denne Spatangid vid 



