S. LOVEN, OM ECHINOIDEERNAS BYGGNAD. 1085 



första anblicken ofvanifrån e'ger med vissa former af Ananchytes 

 ovata ger anledning till namnet Palaeotropus; arten må heta P. 

 Josephina?. Alla fem ambulakren ligga i skalets plan, utan den 

 ringaste insänkning, och äro apetala, så att de alla mot hjessan 

 sluta likformigt på det sättet, att deras yngsta fem eller sex 

 plåtar biMa en enkel och smal rad, sådan man eljest ingen- 

 städes ser den, i hvilken porernas omvexlande lägen likväl angifva 

 till hvilken sida hvarje plåt är att räkna. Trivii rader öfverens- 

 stämma alldeles, den opariga är icke fördjupad, och skalets dor- 

 sala hvälfning likformig inom den omvändt ägglika omkretsen. 

 Dessa karakterer afvika mycket från de nu lefvande Spatangi- 

 dernas; andra öfverensstämma med dem. Munnen har en fram- 

 stående läpp, och skalets något plattryckta bakre ända en infra- 

 anal fasciola. Genitalöppningarna äro två, motsvarande de bakre 

 pariga interradierna 1 och 4; ögonplåtarne äro mycket tydliga, 

 men hjessplåtarne kunna ej urskiljas, den högra främre har lik- 

 väl en begränsad, oregelbunden öppning, som är madreporiten. 

 Det beskrifna djurets längd är 11,7 mm., bredden 9, i mm. 

 Närvaron af en fasciola och ett utbildadt labrum förena Palaeo- 

 tropus med Spatangiclerna, om man från dessas karakteristik 

 utesluter petala och det opariga frontala ambulakrets olikhet 

 med de öfriga. 



Det gifves ingen nu lefvande Spatangid, som saknar ten- 

 takelpor i någon af det frontala ambulakrets plåtar. Hos alla 

 äro dess äldsta ventrala plåtar, inom munnarean, lika de andra 

 ambulakrens, och de yngre, närmare hjessan belägna, hafva mer 

 eller mindre tydligt dubbla porer, derigenom att den långdragna 

 öppningen på midten är tillsluten af ett från ränderna utvuxet 

 parti. 



Emedan Spatangiderna i allmänhet icke vexa lika mycket 

 i de olika radierna, utan oftast mera i bivii riktning än i trivii, 

 förhålla sig deras ambulakerplåtar, som, med undantag af de 

 peristomiala la . . . Yb, altid äro enkla och primära, på olika 

 sätt. Såsom hos alla irregulära Echinoideer har coronan en 

 tast gräns i peristomet. Mycket unga Spatangider, af få milli- 



