S. LOVEN, OM ECHIN01DEERNAS BYGGNAD. 1095 



ungens pentagonala peristom med rundade hörn två lika be- 

 skaffade femhörningar, se fig. 3, och det är tydligt att detsamma 

 blir fallet i Clypeastridernas och Cassidulidernas typiskt äfven 

 pentagonala peristom. Diametern a to går, om han utdrages, 

 genom ambulakret IV och interradiet 1. 



Interradierna äro perisomets plåtrader, skiljaktiga från am- 

 bulakren i tillvext och rörelser. Om man genom kokning i sodalut 

 försigtigt åtskiljer deras plåtar hos Spatangus purpureus, Bris- 

 sopsis lyrifera och Echinocardium ovatum, finner man, att flera 

 af dem äro i den adorala kanten försedda med en halfmånformig 

 lamell, hvilken skjuter in innanför den föregående plåtens aborala 

 rand, som på sin insida har en motsvarande insänkning. Spatangus 

 har en sådan lamell på de frontalas tredje och fjerde, de late- 

 ralas tredje, fjerde och femte plåtar; Brissopsis på de frontalas 

 tredje och fjerde, de lateralas, i bakre raden, tredje, fjerde, femte 

 och sjette plåtar; Echinocardium på de lateralas tredje plåt i 

 främre raden. Utan tvifvel eger detsamma rum hos många 

 Spatangider, måhända äfven hos andra irregulära Echinoideer. 

 Det är ett tecken, att interradiernas plåtar i någon mon äro 

 fjäll, ehuru de aldrig fungera så, som fjällen i Holothuriors och 

 Crinoideers perisom. 



I hög grad öfverensstämmande inbördes äro interradierna 

 hos Echiniderna, i hvilkas peristom de alltid ingå med två plåtar, 

 en stor och en liten. Det är oftast blott hos unga Echinider 

 man kan iakttaga dessas lägen. Toxopneustes dröbachensis visar 

 såsom ung, konstant, att, om man med 1 betecknar djurets högra 

 laterala interradium och således med 5 det opariga, den mindre 

 peristomplåten och den större nybildade vid hjessplåten finnas 

 tillhöra la, 2 a, 35, 4 a, 5 a, den större peristomiala och den min- 

 dre nybildade vid hjessplåten Ib, 2b, Sa, 4tb, 5b. Det är inter- 

 radiet '3, djurets venstra frontala, som byter om plåtarnes lägen, 

 se fig, 1. Man finner, att en sådan disposition är symmetrisk 

 å båda sidor om en diameter, som går genom ambulakret I och 

 interradiet 3, densamma som är längdaxel hos Echinometra, och 

 i hvilkens lodräta plan hon har sin böjnings kroklinea. 



