gruppe 3 er talrig repræsenteret i løvskovlierne og urerne ved 

 bunden af fjordene, gruppe 4, der specielt udmerker de yderste til 

 havet stødende trakter, optræder kun med enkelte repræsentanter 

 paa subalpine myrer og fjeldsider i de indre kystegne. 



1. Den arktiske flora. Her maa man, som i min forrige 

 afhandling nævnt, skjelne mellem de arter, der udgjør den sedvan- 

 lige fjeldvegetation over det hele land. og saadanne, der særlig 

 foretrækker de indre „kontinentale" egne. De første danner en i 

 det hele temmelig ensformig vegetation, om der end kan spores 

 nogen forskjel, navnlig beroende paa lokaliteternes forskjellighed 

 (veirhaarde eller beskyttede steder; smaagrusede, storstenede eller 

 glatskurede fj eld vidder i modsætning til sneleier, moseklædte bække- 

 leier, fugtige fjeldskraaninger og klippere vner). Som eksempler paa 

 lokaliteter af denne art kan nævnes Hofsnebba ved Sundalsøren. 

 Paa skraaningerne mod Sandviksdaien og tildels mod Sundalen 

 optræder her en temmelig artrig fjeldflora, medens de øverste par- 

 tier (c. 1200 — 1565 m. o. h.), der bestaar af bræer, storstenede 

 urer og golde fjeldvidder, kun kan fremvise en yderst sparsom 

 høifjeldsflora. Det sidste er ogsaa tilfældet med fjeldvidden om- 

 kring Vinnubræen ovenfor gaardene Hol og Vennevold i Sun- 

 dalen. Fjeldpartiet paa Sundalens sj^dside henimod Lesje frembyder 

 vistnok, som i min tidligere afhandling nævnt, i det hele en art- 

 rigere fjeldflora, men ogsaa her er i regelen den øverste fjeldvidde 

 temmelig steril, saaledes i de dennegang undersøgte partier paa 

 Grødalens sydside mod Svuaaen, de inderste partier af Gjeitaadalen 

 mod Røbergsaaen (Bollehø, Skarhøerne), fjeldvidden mellem Gruve- 

 dalen og Repdalen (Nonsfjeldet og Repdalstangen), Sadelho inderst 

 i Store Gruvedalen med tilgrænsende fjeldtrakter nedad Joradalen 

 i Lesje. Fra Lesjes sydside kan nævnes: Kjølens øverste partier, 

 fjeldene paa begge sider af Lordalen, fjeldpartiet paa sydvestsiden 

 af Lesjeskogens vand, fjeldene ved Stueflotten (Raanaaskollen og 

 Toppen). Fremdeles kan nævnes Kabbetind og Skiritjeld i Ulvaa- 

 dalen samt i det hele fjeldpartiet mellem Romsdal og Søndmøre, 

 de undersøgte fjeldpartier af sidste fogderi (fjeldene ved Rendals- 

 vandet med undtagelse af en enkelt lokalitet, hvorom nedenfor, ved 

 Nedre Røddal, i Kaldhusdal, Herdalen og Nordalen, Torvløisa), 



