i vest herfor foretoges en lærigere tur gjennem Nørre Herdal mel- 

 lem Hereggen og Jordhom til Herdalsvandet, hvorfra fortsattes ad 

 8 km. kjørevei gjennem Dalsbygden forbi Xordalens kirke til fjor- 

 den. Her botaniseredes i urerne og skredene under Kirkefjeldet. 

 Tilbageturen lagdes opad lierne ovenfor prestegaarden Engesæt til 

 Dyrdalssæteren, hvorfra Torvløisa besteges til varden (1825 m. o. h., 

 næst de ovenfor anførte grænsefjelde mod Romsdalen det høieste 

 fjeld i Søndmøre), hvorfra atter toges ned til Herdalsvandet og 

 derfra gjennem Herdalens hoveddalføre (Jordhorn og Hereggen paa 

 øst- og Torvløisa og Bolletehorn paa vestsiden), opad Sletdals- 

 fj eldets skraaning ligeoverfor Vesteraasbræen og endelig fra plateauet 

 atter ned til Kaldhussætervandet. 



Herfra reiste jeg opad Storfjeldets vestskraaning gjennem 

 (Kaldhussæter-) Rendalen (mellem Storfjeldets fortsættelse Feteeggen 

 i ost og Kolhø i vest), opad reset paa amtsgrænsen og videre 

 mellem Langeggen (i vest) og Heilstugueggen (i ost) ned til Hamse- 

 viken \"ed Breidalsvandet, hvorfra chausseen fulgtes til fjeldstuen 

 Grjotli i Ski ak er. Her botaniserede jeg paa Mosebakkerne og 

 Kroshø ret op for Grjotli paa vestsiden af Vuludalen, der 5 km. 

 sydøst for Grjotli gaar i nordvestlig retning ret imod Rendals- 

 sætrene i Tafjord. Ogsaa fjeldpartiet Veslefjeld paa østsiden af 

 dette dalføre undersøgtes. 



Fra Grjotli kjørtes ad chausseen til Geiranger. Paa veien 

 havde jeg kun anledning til at botanisere lidt ved Stavbrækkerne 

 paa grænsen mellem Kristians og Romsdals amter samt ved Djup- 

 vandet, og tilslut foretoges en kort ekskursion op i urerne nede 

 ved Geirangerf jordens bund Her afsluttedes mine undersøgelser 

 (17de august), og jeg tog søveien tilbage til Trondhjem. 



Ligesom i min første afhandling skal dernæst gives en plante- 

 geografisk oversigt over udbredelsen af de forskjellige elementer 

 af Norges flora, der optræder i de undersøgte trakter. Ogsaa her 

 har man at gjøre med følgende artgrupper: 1. den arktiske 

 flora, 2. den subarktiske flora, 3. den boreale flora, 4. den 

 atlantiske flora. Da jeg ogsaa dennegang væsentlig har bota- 

 niseret i fjeldtrakter, til horer størsteparten af de bemerkede planter 

 grupperne 1 og 2 (fjeldviddens og de fugtige skovliers flora), 



