82 



fereres. Det første slags har jeg meldt om, ex notione Bodhaschii. 

 Et andet Slags er oplyst af Bodhasch ved følgende navn og notion: 

 FIMBRIA (NB. genus novum) ei Zoophyta (NB. hand regner og 

 Tethya til Zoophyta, alt efter Linn. S. N. den gamle edition) genus 

 corpore oblongo, dorso pyramidali, appendicibus acuminatis instructo, 

 tentaculis in fronte duobus auribus canis investigatorii æmulis labio 

 amplo fimbriato et ore canaliculato præditum. 1 ) Det 3die slags 

 Leporis marini hos Rondelet 2 ) er utydeligt, men Aldrovandi 3 ) 

 har og et Slags lepus mar., hvilket Bodhasch saaledes novo 

 genere et nomine kalder ARGUS ei Zoophyta: genus corpore 

 plagioplateo tentaculis teretibus duobus oculiferis in prona, duobus 

 simplicibus in supina capitis parte juxta os positis nee non 

 pulmonibus NB. ramosis ad anum sitis præditum. 4 ) Maaskee Deres 

 Teihya tentaculis in dorso arboresc. etc. kunde og af det foregaaende 

 bekomme noget Lys, saa som deri rindes notiones normantes. Jeg 

 er iøvrigt med beste ønske og megen hengivenhed D. V.s tjenst- 

 beredvilligste Tjener. 



P. S. Jeg seer af Sal vi i Brev til mig og tilsendte Gatalogo, 

 at vi nu allerede har i Trycken: 1. en nye edition af Linnæi 

 genera plantarum. 5 ) 2 , . (ulæseligt) til Museum Reginæ Svec. 6 ) 



h Bodhasch 1. c. pag. 63. 



-) Wilhelm Rondelet, født i Montpellier 1507, dr. med. 1537, 1545 pro- 

 fessor, 1556 kantsler ved akademiet i sin fødeby. Ved siden af Gesner 

 og Aldrovandi ansaaes han for en af de bedste skribenter in historia ani- 

 malium paa den tid. Han døde 1566. Af hans skrifter, der for det meste 

 er af medicinsk indhold, er det bekjendteste : De piscibus marinis libri XVIII. 



3 ) Ulysses Aldrovandi, berømt naturhistorisk forfatter, født ca. 1525 i Bo- 

 logna. Blev 1553 doctor og virkede i sin fødeby som ekstraordinær lærer 

 i medicin og ordinær i logik og filosofi. 1598 fik han opsyn med uni- 

 versitetets botaniske have. Han foretog vidtløftige reiser i naturhistorisk 

 øiemed og anlagde et meget stort og kostbart naturaliekabinet, som han 

 testamenterede til senatet i Bologna. Paa sine samlinger skal han efter nogle 

 kilders beretning have anvendt saa store summer, at han, tiltrods for at han 

 understøttedes af flere høitstaaende velyndere, døde i stor fattigdom 1605. 



4 ) Bodhasch 1. c. pag. 71 og Strøms brev af 6 / 5 1766, Belsheim 1. c. pag. 422 



5 ) 6te oplag 1764. Her udgjor de beskrevne planteslægter 1239 (i Ste oplag 

 af 1754 1105, i Iste af 1737 935 slægter). 



6 ) Museum reginæ L. Ulricæ (beskrivelse over dronningens naturalie-samlinger, 



1764. 



