136 



tager største Deel. Fortryd ikke paa, at jeg tillige nu først be- 

 svarer Deres meget ærede Skrivelse. Den ankom i min Fraværelse- 

 paa Visitatzen. 2 ) Siden den Tid har al Brevvexling og patriotiske 

 Sager været betænkelige, ei at melde om mine mangfoldige For- 

 retninger, som har adspredet mig. Jeg sender nu herved en ord- 

 lydende Gienpart af min Plan i Henseende til et norskt Univer- 

 sitets Oprettelse, som allerunderdanigst blev ovetieveret tillige- 

 med Planen til det Kjøbenhavnske universitets bedre Indretning. 3 )- 

 Man har siden den Tid giort mig den Indvending, at et norskt 

 universitet tilligemed andre indretninger i Norge, hvorved man 

 kunde undvære Dannemark, vilde i det mindste med Tiden giøre 

 de norske koldsindige og maaske drage farlige politiske Følger efter 

 sig, saa at Norge kunde separere sig etc. Men Nordmandens 

 Tænkemaade er ganske anderledes beskaffen. Han bindes aller- 

 fastest til Danmark ved Naade, Mildhed og sine Rettigheders Er- 

 holdelse, naar alle disse blive ham nægtede, kunde han snarere 

 blive urolig, som vi nu dog ikke har at befrygte, da Kongen tager 

 sig saa besynderlig Norge an, og Prins Friderich er Norges store 

 Ven. Finlænderne have dog ikke separeret sig fra Sverige, fordi 

 de have faaet deres eget Universitet i Aboe. Det samme gjælder 

 om Skotland og Irland etc. Den sande Aarsag, hvorfor de fleste 

 kongl. Betiente declamere saa sterkt imod et norsk Universitet er 



mission angaaende sølvverkets drift, 1773 kommitteret i general-landøkonomi- 

 og kommercekoll. (til 1776) samt chef for sammes norske sekretariat og 

 assessor i bergverksdirektoriet til 1775, 1781 deputeret smstds. Døde i 

 Kbhvn. 1781. Man antager, at han er forfatter af et skrift angaaende 

 Struenses fald. (Jfr. Huitfeldt-Kaas i Dansk Biogr. Lex.). 



1 ) Nemlig til Dalernes provsti. 



2 ) Angaaende Gunnerus' plan til reform af det danske og oprettelse af et norsk 

 universitet henvises til, hvad der er samlet i selsk.s aarsskr. 1891 pag. 44 

 flg. De her blot med forbogstaverne antydede navne maa vistnok være 

 Henrik Stampe (f. 1713, prof. jur. naturæ et gentium 1753, assessor i 

 cancelliet 1756, bekjendt blandt andet som -den fortrykte bondestands tals- 

 mand, efter det guldbergske ministeriums fald 1784 statsminister, døde 1789 

 som geheimeraad), Otto Thott (selsk.s aarsskr. 1888—90 pag. 225 og. 

 under de danske breve), Bolle Villum Luxdorph (f. 1718, 1771 Iste de- 

 puteret i cancelliet, døde 1788 som geheimeraad, var en af stifterne af 

 selskabet for de skjønne videnskaber og besad indsigt i forskjellige grene, 

 af literaturen). 



