171 



(hav-muus, Søe-rotte) er pyntet ud med Wormii og Jacobæi 1 ) 

 flosculis, og har maaske tilliige laant nogle prydelser paa hovedet 

 av vores chimæra monstrosa, saaat det gaaer her til, ligesom 

 Horats siiger: humano capiti cervicem pictor eqvinam etc. og 

 Lorentsens havmuus fortjener at heede chimæra monstrosissima. 

 Klein gjør nok en sauce over centrinam, og den derpaa følgende 

 Sqvalum spinacem Linnæi, som ellers ogsaa kaldes spinax 

 fuscus. Jeg har ingen Auctor, som forklarer mig denne spinacem 

 fuscum, Genuensibus Sagrée, rettelig; thi Rajus og Willoughby 2 ) 

 har jeg endnu ikke været i Stand til at faae. Artedi 3 ) kan jeg 

 heller ikke faae, omendskiønt jeg ellers allereede har faaet temmelig 

 mange dyre Bøger in histor. naturali. Nu kommer hoved-qvæstionen, 

 om Ol ai Wormii cent r ine, som er gandske vist diversa a 

 centrina Linnæi, er adskildt fra Sqvalo spinace Linn. S. N. gen. 

 115. n. 3. Jeg hører nok tale derom, at der skal være en anden 

 Søe-rotte, end chimæra monstrosa. Mon Hr. Ty r h olm skulde have 

 denne i siine adversariis? Man skulde tænke, at denne maatte være 

 den samme, som Olai Wormii centrine, 4 ) om den er til. Jeg agter 

 og at handle om Myxine glutinosa 5 ) (Sleep-mark, Ingeris- 

 Pilt). Jeg har anatomeret 3 Stykker paa det nøyeste, og det er 

 ikke sant, at den har nogen a parte dentem superiorem. Foramen 

 anticum terminale kan aldrig være os; thi oris apertura er der, 

 hvor Linnæus sætter faucem ; thi jeg har seet den levende, vrænge 

 de her siddende maxillas flavas ud, og viise 2 rader guule-tænder 

 paa hver Siide. Jeg har fundet guule æg i een, store som myre- 

 æg. I hannen fandt jeg duos testes, men ingen penem. Andro- 

 gynia har nok ingen Grund. I Fauna staaer den inter pisces, 



i) Oligerus Jacobæus (1650—1701), se aarsskr. 1888—90 pag. 130. 



2 ) Franc Willoughbjr, en englænder af fornem familie, der ved mange rei- 

 ser og utrættelig flid skaffede sig grundig kjendskab til dyreriget. Han døde 

 37 aar gl. 1672. Hans berømteste verker er: Ornithologiæ seu historiæ 

 avium libri III. og historia piscium s. ichtyologia libri IV. 



3 ) Peter Artedi, svensk fysiker, født 1705, død 1735, varen fortrolig ven af 

 Linné, der udgav hans manuser.: Petri Artedi ichtyologia, s. opera omnia 

 de piscibus. Leyden 1738. 



4 ) Smlgn. Oeders svar af 27 / 3 1762 (afdeling F). 



5 ) Findes 1. c. pag. 250 — 257, se ogsaa Oeders svarskrivelse. 



