183 



270. Kopibog nr. 5. 

 1761 d. 26. Decbr. til Hr. Stabel. 1 ) 



Jeg refererer mig til min forrige Skrivelse, de dato 19de De- 

 cembris passato, hvorudi jeg meldede om Blyet, og sendte et lidet 

 Stykke derav til Prøve, og kand nu melde om, at det med Vished 

 heder: Spatum pellucidum, ex parte flavescens 2 ) ex parte croceum,. 

 og tillige (efter vores kyndige Berghauptmans Hr. Conferents-Raad 

 Sch ollers 3 ) siigende, som man ogsaa kan see tegn til) lamellare. 

 See Valler. 4 ) Mineralog. § 41. n. 11. species 57 et n. IV. species 

 59, 1. 2. 3. pag. 79 et 80. ed. Berolin. 1750. Alt dette rykkes 

 verbotenus ind i den Avhandling om Mineralier i Nordlandene og 

 Finmarken i Stæden for qvartzum tinctum. Rajus om Insec- 

 terne vilde jeg ogsaa gierne have, samt Willugby om Fuglene 

 og Fiskene, om de ere at faae, tilligemed Linnæi Philosophia 

 botanica. Naar det skulde behøves, faaes nok Pengene hos min 

 commissionair. Jeg venter nu ex actis Nidrosiensibus mine 

 Avhandlinger arkviis, samt prænumerations Seddelen, og omkost- 

 ningeme med porto og andet skal godtgjøres, saasnart jeg Dem 

 faaer at vide. Jeg er iøvrigt etc. 



P. S. D. V. ville være saa god, at fordre tilbage hos Marfeldt 

 eller og Lilles Enke mit manuscript i Natur- og Folkeretten, 5 } 

 saavidt som endnu er utrykt ; thi før kand jeg ei continuere dermed. 



*) Foran dette brev er i kopibogen udrevet et blad, hvor maaske brevet af 

 19 /l2 til Stabel har staaet. 



2 ) Se brevet til Oeder af 6 / 2 1762, nr. 254 ovfr., og selsk. skr. I. pag. 279, 

 hvor dog den omtalte note mangler. 



3 ) Christopher Schøller, f. 1707, etatsraad 1739, konferensraad 1749, døde 

 1774. Var berghauptmand nordenfjelds. Saavel han som hans broder, 

 den bekjendte rigmand Stie Tønsberg Schøller (1700 — 1769, kammerherre 

 og konferensraad, se Willes Mindetaler 21 — 40) var medlemmer af viden- 

 skabsselskabet. 



4 ) Johan Gottskalk Wallerus, f. 1702, berømt svensk mineralog; dr. med. i 

 Upsala 1735 og opførtes efter Rudbecks død 1736 som Linnes konkurrent 

 til professorposten i botanik, men blev kun adjunkt i medicin i Upsala, 1750 

 pro f. chem. & mineral, sammesteds. Nedlagde professoratet 1767 til Berg- 

 man og døde 1785. Han regnes som en af samtidens hovedforfattere i 

 chemi og mineralogi, og hans Mineralogia ell. Mineral Riket, Sthm. 1747, 

 blev oversåt paa latin, tysk, engelsk, fransk (Biogr. Lex. ofv. namnk. svenska 

 Man VII. pag. 275—277.) 



5 ) Et af Gunnerus' hovedverker (smlgn. aarsskr. 1888 — 90 pag. 5 og Thrap 

 i Luth. Ugeskr. % 1890 og Dansk Biogr. Lex.) Det udkom 1748—52, 

 men han opnaaede ei at faa det fuldendt med behandlingen af jus feudale- 

 et militare universale. 



