196 



kjøbe mig 1 Expl. af Paulli Danske Husholdnings Bog') o : 

 flora., item Schåfferi Icones et Descriptiones Fungorum quor- 

 sing. etc., 2 ) hvilke begge blive hver for sig indheftede i Papir. 

 De da overskydende Penge leveres til Secret. Henningsen, som 

 De ved bort-Reysen behage at overdrage de for mig havte Com- 

 missioner til. Vær saa god og hils Mag. r Dass og Prof. Ascanius,. 

 (som) De har hilset mig fra. Jeg ønsker Dem herefter alt, hvad. 

 som fornøjer og er etc. 



284. Kopibog nr. 5. 

 1763 d. 24. Juni til Hr. Jac. Lund. 

 I anledning af Der. V.s seneste Skrivelse de dato Ilte Juni 

 h. a. har jeg hermed til gjensvar at melde, at det var mig meget 

 kjert, om jeg kunde assistere i den omtalte Sag og befordre det 

 intenderte bytte med Hr. Meintz 3 ); men saa strax lader det sig 

 ei vel gjøre, da Hr. M.s Omstændigheder for nærværende tid ere 

 temmelig brogede, efterdi almuen nu paa nye er opøst imod ham 

 og allerede i arbeide med at fortsette det Tingsvidne imod ham 

 som de forleden aar begyndte paa. Tingsvidnet, som bliver mig 



!) Her menes rimeligvis Johan Paulis Dansk oeconomisk Urtebog. Kbhvn. 

 1761 (se aarsskr. 1888—90 pag. 238 og brevet til Joh. Paulli at" 30. Mat 

 1763, nr. 265 ovenfor), der hyppig citeres i Gunn. Fl. Norv. (Man kunde dog 

 tænke paa den mere bekjendte Simon Paullis Flora Danica, det er Dansk 

 Urtebog. Kbhvn. 1648. 4; se aarsskr. 1. c. pag. 126.,) 



2 ) Jakob Christian Sch å f fe r (f. i Regensburg) udgav Icones et descriptio- 

 fungorum quorundam singularium. 1761. 



3 ) Hans Møller Meintz, 1". 1722 i Indsæt i Østerdalen, søn af Hans Rasmussen 

 Møller, der siden blev bergskriver i Meldalen. Navnet Meintz antog han 

 elter moderen, deponerede fra Trondhjems skole 1743 og tog 1746 teolog, 

 eksamen, var 4 aar informator hos stiftamtmand Rantzow og blev 1751 

 hører ved Trondhjems skole. 1755 blev han pers. kap. til Kvikne, reiste 

 1758 til Kjøbenhavn for at søge embede og udnævntes 1760 til sogne- 

 prest til Ørland et. Her paadrog han sig, som der ogsaa hentydes til 

 brevet, almuens misnøie, især ved sin optræden mod sin tjenestepige, hvem 



an havde klaget til hendes fader, fordi hun havde forkommet en feiekost,. 

 hvilket bevirkede, at faderen straffede sin frugtsommelige datter saa 

 strengt, at hun aborterede. Senere stjal faderen for at hevne sig sølvtøj 

 hos presten, og da han var arresteret herfor, lykkedes det ham at und- 

 komme og passe presten op og dræffe ham 1763 (Erlandsen 1. c. pag. 254). 



