ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1878, N:0 2. 37 



glaskärlet H. Zink cylindern Z är otVantill tillsluten med ett 

 lock af trä k, som är sammansatt af flera delar och lemnar 

 öppningar fria for termometern B, röraren cl och de fina elfenbens- 

 skifvorna e, som tjena som handtag åt jerncylindern A. Termo- 

 metern B är liksom den i luftbadet en normaltermometer, för- 

 färdigad för vårt ändamål af Geissler. 0,i° C. intar å dess 

 skala en längd af ungef. 2 millimeter. 



Utförandet af försöken är fullkomligt detsamma, antingen 

 kalorimetern innehåller vatten eller qvicksilfver. Det bör dock 

 anmärkas, att ej samma kalorimeter användes i båda fallen. 

 Vattenkalorimetern är af sådana dimensioner, att den rymmer 

 ungefär 165 kubikcentimeter, qvicksilfverkalorimetern deremot 

 rymmer ungefär 350 kubikcentimeter (ungef. 4500 gr. qvick- 

 silfver). Den förra kalorimetern innehåller vatten beredt genom 

 distillation af rent källvatten. Qvicksilfret är behandladt med 

 utspädd salpetersyra upprepade gånger och derpå distilleradt i 

 vätgasström. 



Genom isen, som omgifver cylindern Z, afkyles småningom 

 kalorimetern ined dess innehåll, och termometern B angifver 

 slutligen konstant temperatur, vanligen mellan 0° och +1°. 

 Vid alla försöken hade kalorimetern fullkomligt konstant be- 

 gynnelsetemperatur, hvarigenom termometerafläsningen kunde ske 

 med största noggrannhet och korrektionen tor kalorimeterns af- 

 kylning före försöket bortfaller. 



Derpå införes så hastigt som möjligt jerncylindern A ur 

 qvicksilfverkärlet i luftbadet uti kalorimetern. Luftbadet be- 

 finner sig omedelbart bredvid kalorimeterapparaten, skildt från 

 densamma endast genom en skärm. Då jerncylindern är sorg- 

 fälligt polerad och temperaturskilnaden mellan densamma och 

 den omgifvande luften endast utgör omkr. 10° — 15° C, är värme- 

 förlusten genom utstrålning under operationen obetydlig. Vi skola 

 dessutom senare visa, att om äfven denna omständighet kan 

 göra bestämningen af jernets spec. värme i ringa mån osäker, 

 så är den fullkomligt utan allt inflytande på qvicksilfrets spec. 

 värme. Vid införandet af den uppvärmda jernmassan A i kalori- 



