63 



Öfversigt af Kongl. Vetenskaps-Akademiens Förhandlingar, 1878. N:o 2. 



Stockholm. 



Växt-Triehomernas benägenhet till formförändringar. 



III. 

 Af P. G. E. Theorin. 



Tafl. IV. 

 [Meddeladt den 13 Februari 1878]. 



Äter har jag nöjet att kunna omtala och beskrifva några 

 nya exempel på växt-trichomernas benägenhet till formförän- 

 dringar. Liksom förut l ) förstår jag fortfarande med detta ut- 

 tryck, att ett trichom a, som under den förra delen af sin till- 

 växt 2 ) varit lika ett annat b, under den senare perioden af sin 

 utveckling får en skepnad, som afviker från det utseende, hvilket 

 egentligen tillkommer dem båda såsom utbildade men endast 

 hos trichomet b bibehålies eller, med andra ord, att trichomet a 

 blir en formförändring af trichomet b. 



Innan jag redogör för de särskilda exemplen härpå, skall 

 jag framställa de allmänna synpunkter, under hvilka växt-tri- 

 chomernas formförändringar i det följande komma att samman- 

 fattas, och yttra några ord om de orsaker, som, i förbigående 

 och delvis omnämda redan i Ofversigten af Kongl. Vetenskaps- 

 Akademiens Förhandlingar för år 1872, pag. 109, kunna anses 

 vålla denna växt-trichomernas sträfvan till form diversens. 



! ) I Ofversigten af Kongl. Vetenskaps-Akad:s Förhandlingar för åren 1872 och 

 1876 äro de första exemplen på dessa formförändringar omtalade. 



2 ) Så länge trichomet har ett sådant utseende, att detsamma, då det når sin 

 fullständiga utbildning, kan blifva hvilketdera som helst af två beslägtade tri- 

 chomer, kallar jag det ett trichomanlag. Angående betydelsen i öfrigt häraf 

 såväl som af bladanlag o. s. v. se Öfversigt af Kongl. Vet.-Akad:s Förh. 

 1876, pag. 57. 



