ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1878, N:0 2. 87 



förekomma stickhåren ensamma, men på den undre äro de syn- 

 nerligast längs nerverna blandade med längre och mer jem- 

 breda trichomer, som likna de höljande på knoppfjällen. Stick- 

 håren äro på knoppens hopvikna blad ej utbildade eller sakna 

 den lökformiga uppsvallningen och hafva tunna membraner. I 

 förhållande till dessa äro de höljande håren på samma hopvikna 

 blad mycket mer utvecklade och åtminstone på de yttersta ganska 

 tjockväggiga l ). 



På knoppfjällen finnas encelliga, jembreda och höljande 

 hår i stor mängd, hvilka kunna blifva 1,2 m.m. långa och der- 

 öfver samt hafva 0,oo48 m.m. tjocka membraner. Cellrummets 

 diameter är dock längs hela håret minst l af hårets. Dessa 

 höljande hår äro oftast brunfärgade, finnas utvecklade på fjällens 

 yttre sida och uppträda i synnerligt stor mängd närmare deras 

 spets, hvarest de skjuta utom fjällen och skydda fogarne, der 

 det ena fjället omfattar det andra. 



På fjällen finnas tillsammans med de höljande håren äfven 

 stickhår, som äro koniska men vida kortare än motsvarande på 

 stjelkbladen. Fjällens stickhår hafva dessutom tunna, blott 

 0,0024 m.m. tjocka membraner, och* cellrummet sträcker sig hos 

 dem helt nära spetsen. 



') En af Weiss (1. c. pag. 629) uttalad förmodan, att den yfviga hårbeklädnad, 

 som så ofta i knoppen förefinnes, skulle tjena till att från späda. knoppdelar 

 afvärja ett ömsesidigt tryck, synes något förhastad, om man betänker, att, 

 emedan knoppens unga blad och stamspets, såsom bestående till största delen 

 af tunnväggiga parenchymceller, äro lika mjuka, de ej kunna tryckas in i 

 hvarandra och följaktligen ej hafva behof af något skydd häremot. Afven 

 om knoppen behöfde hår till ett sådant ändamål, såsom närmare sin yta, 

 skulle dock håren, som tillhöra knoppstadiet och af mig kallats höljande 

 (Öfvers. af Kongl. Vet.-Akad:s Förb. 1876 pag. 65), blott i ett mindertal 

 af knoppar härtill vara tjenliga. Ty vanligen äro dessa hår fullbildade långt 

 före knoppens öfriga organer och ega såsom utvuxna särdeles tjocka mem- 

 braner (jfr ofvan citerade om växternas hår etc. pag. 13 och 14 samt Öfvers. 

 af Kongl. Vet.-Akad:s Förh. för 1872, pag. 115). De äro således vida hårdare 

 än knoppens bladanlag, och långt ifrån att hindra dessa från att tryckas in 

 i hvarandra, borde de då sjelfva tränga in i bladanlagen. Knoppens höljande 

 hår skydda, såsom jag 1866 (Iakttagelser rörande Ofverh. Bihang pag. 16) 

 samt 1867 (ofvan citerade om växternas etc. pag. 14) omtalat och påstått, 

 i de flesta fall för temperaturvexlingar, en för stark utdunstning med mera. 



