ÖKVERS1GT AFK. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLING AK 18 78, N:0 3. 99 



Det rön jag i början af denna uppsats anförde, att nattfroster 

 under vegetationstiden vanligen äro åtföljda af stor genomskin- 

 lighet, torde förklaras af den i sig sjelf något kalla och oftast 

 molnfria V — N-vinden, hvilken derför befordrar den nattliga 

 afkylningen. 



V. Hvad som af det föregående framgår rörande orsaken 

 till luftens olika genomskinligliet vid olika tillfällen 



i Upsala. 



Vi hafva i det föregående sett, att med vindens öfvergång 

 från VSV till VNV genom V en plötslig förändring inträffar i 

 luftens genomskinlighet. Hvad är det nu, som förorsakar denna 

 plötsliga förändring? Det är som om luften i och med vindför- 

 ändringen beröfvats något grumlande ämne. Ar detta ämne helt 

 enkelt dam från marken eller rök från skorstenar och torf- 

 bränniugar? Om så vore, huru förklara den tvära öfvergången. 

 Skulle Sverige NV om Upsala hafva en så ojemförligt mindre 

 tillgång på dam och rök än det som ligger SV derom? 



Man skall möjligen kunna säga, att då V — N-vinden in- 

 bryter och Upsala befinner sig på baksidan af ett barometer- 

 minimum, är marken till följd af regnet på framsidan så våt, 

 att det icke kan damma eller att röken och dammet just till 

 följd af det föregående regnet är nedslaget och luften sålunda 

 renad. Att detta resonnemang icke kan gälla vintern är natur- 

 ligt, ty marken är då snötäckt eller åtminstone icke så torr att 

 det kan damma från densamma. Deremot skulle det möjligen 

 kunna gälla sommaren. Vi hafva förut sett, att de dagar, då 

 luften är något grumlig, föregås af mera regn än de dagar, då 

 luften är mera genomskinlig. Härifrån utgjorde månaderna Juni 

 och Juli ett undantag, hvilket tyder på, att grumlingen under 

 dessa månader härleder sig af fasta partiklar, och att luften blir 

 mer genomskinlig, sedan dessa bortskaffats af regnet. Otvifvel- 

 aktigt utöfvar regnet också något inflytande, men någon allmän 

 orsak till den ovanliga genomskinligheten öfverhufvud är det 

 sannolikt icke, ty dels inträffar regn inånga gånger utan att 



