100 HAMBERG, OM LUFTENS OLIKA GRAD AF GENOMSK1NL. I UPSALA. 



luften dagen efter liar någon högre grad af genoinskinlighet dels 

 står det fast äfven för dessa månader, att så länge vinden är 

 S — V har luften sällan någon större genoinskinlighet, och då 

 vinden är V — -N är luften mer än vanligt genomskinlig — obe- 

 roende af om det regnat förut eller ej. Härtill kommer, att 

 under Maj och Augusti äfven förekommer torr grumling, ehuru 

 regnmängden och regnfreqvensen då är betydligt mindre dagen 

 före en dag med genomskinlig luft än dagen före en med grumlig 

 luft. Det synes oss derför knappt möjligt att antaga att luftens 

 grumling, för så vidt den skulle härleda sig af fasta partiklar 

 kan hafva helt och hållet uppkommit under vindens gång öfver 

 Sverige. De trakter, som en S — V vind kan antagas hafva 

 kommit från, innan den träffar Sverige, äro norra och nordvestra 

 Tyskland samt de vid Nordsjön belägna länderna Holland, Bel- 

 gien och Storbrittannien. Om grumlingen i luften härleder sig 

 af fasta partiklar, så ligger det ganska nära till hands att tänka 

 dels på de bekanta mossbränning ar ne under sommaren i de förra 

 länderna dels på de rökmassor, som uppstiga från de senare. 

 Den tillväxt i luftens grumlighet, hvilken vi påpekat för sommar- 

 månaderna, står icke illa tillsammans härmed. Den starka för- 

 ändringed i genomskinlighetsgraden vid vindens passerande genom 

 V finge derigenom äfven en lätt förklaring. 



Vi hafva sett, att vattengasens mängd eller den absoluta 

 fuktigheten stod i det förhållande till grumligheten, att äfven 

 under sommaren fuktighetstrycket i medeltal är större då grum- 

 ligheten är större. Den förnämsta orsaken härtill är sannolikt 

 vindriktningen: en S — V vind har större absolut fuktighet än 

 en V— N. 



A andra sidan hafva vi sett den öfverensstämmelse, som- 

 under de kallare månaderna eger rum mellan den relativa fuk- 

 tigheten och luftens genoinskinlighet, — en öfverensstämmelse, 

 alltför tydlig för att icke hafva något att betyda. De fleste 

 som sysselsatt sig med meteorologiska observationer, hafva utan 

 tvifvel mången gång observerat, att luften varit dimmig af ut- 

 fäld vattenånga utan att psykrometern angifvit procenten 100 



