102 BAMBERG, OM LUFTENS OLIKA GRAD AF GENOMSKINL. I UPSALA. 



liksom hos oss. I Greenwich skall detta åter vara fallet med 

 NE-vinden och »hazy» inträffa vid NV- och SV-vindar. Tra- 

 montanan och Siroccon i Italien äro motsvarigheter hvad genom- 

 skinligheten beträffar till våra NV- och SV-vindar; de förra 

 medföra mycket genomskinlig luft, de senare grumlig. Närheten 

 till vatten synes snarare öka än minska grumligheten, hvilket 

 man ofta erfar under sjöturer soliga och varma dagar. Kusterna 

 af Sicilien och Kalabrien äro ofta i solvarm väderlek insvepta 

 i sin ljusgråa halfgenomskinliga slöja. Afven i Amerika visar 

 sig samma företeelser. 



Den egentliga solröken har icke varit afsedd att här när- 

 mare behandlas, om den ock med vår fråga är intimt förhunden. 

 För dess utrönande fordras sannolikt observationer från fiere 

 ställen såväl i vårt land som i andra omkring oss liggande län- 

 der. Den förekommer i Upsala under de varmaste månaderna, 

 och barometerlinierna ligga vid sådana tilfällen i allmänhet långt 

 ifrån hvarandra, så att ingen bestämd vind synes råda vid 

 jordytan. 



Då jag ser denna grumling af atmosferen under den var- 

 mare årstiden i stort, kan jag icke undgå den föreställningen att 

 öfver kontinenten i allmänhet under den varma årstiden finnes 

 uppslammad i luften en stoftmassa af ytterst fina dam- och 

 rökpartiklar. Den menskliga fliten bidrager härtill i icke ovä- 

 sentlig mån på sina ställen. Det synes ganska rimligt, att detta 

 kontinentalstoft genom vindarne skall föras till andra trakter 

 till och med öfver hafven och der grumla luften. Att en sådan 

 förflyttning af stoftmassor medelst vinden är möjlig är ju all- 

 mänt bekant. 



Om ock luftens olika genomskinlighet eller grumlighet, för 

 så vidt den uppskattas med blotta ögat, icke synes vara af 

 någon större meteorologisk betydelse, så erbjuder dock studiet 

 af densamma såsom vi sett ett och annat af intresse. Den 

 större eller mindre graden af genomskinlighet äro egenskaper, 

 livilka hos oss utmärka vissa hufvudvindar, och äro mången 

 gång lika goda om ej bättre kännetecken på dessas närvaro än 



