10 ATTERBERG, TRÄQLJEFABRIKERNAS PRODUKTER. 



vätskemängd öfverdestillerade redan innan temperaturen nått 58% 

 kokpunkten hos den af mig förut isolerade vätskan (eupion eller 

 isopren?) *). 



Destillaten mellan 150° och 250' afsatte denna gång ingen 

 naftalin, ej ens vid stark afkylning. Jag behandlade dem med 

 stark natronlut, för att extrahera deri befintliga kreosotartade 

 ämnen. Efter förnyad omfraktionering af den olja, som ej löste 

 sig i natronluten och uppsamlande för sig af de produkter, som 

 destillerade omkring 220°, försökte jag ånyo att ur dessa senare 

 genom afkylning erhålla naftalin utkristalliserad, men utan fram- 

 gång. Naftalin synes sälunda ej förekomma i dessa produkter. 



Det af oljorna, som löst sig i natronluten, afskiljdes ånyo 

 genom tillsats af syra dertill. Sålunda erhöllos 20 ort kreosot, 

 (5 % af råmaterialet). Vid fraktionering destillerade en del 

 deraf öfver mellan 185° och 200°, största delen dock mellan 

 200° och 220°, en mindre del mellan 220° och 240°. 



För att undersöka det första af dessa destillater på phenyl- 

 syrehalt, behandlades det med vatten, hvari det delvis löste sig. 

 Lösningen färgades orent violettgrå af jernklorid o.ch gaf en 

 stark, gulhvit fällning med bromvatten. Denna senare fällning 

 löstes i varmt vatten och kristalliserade ur lösningen med lätt- 

 het vid kallnande, samt igenkändes på kristallernas utseende 

 såsom varande tribromphenol. Rykande salpetersyra nitrerade 

 kreosotfraktionen med häftighet och gaf en produkt, som egde 

 pikrinsyrans intensiva färgningsförmåga. Phenylsyra ingick så- 

 ledes utan tvifvel såsom beståndsdel i kreosoten. — För jem- 

 förelses skull underkastade jag motsvarande fraktion från den 

 råa trätjärans kreosoter, hvilka jag egde qvar sedan ett före- 

 gående fraktioneringsförsök, samma behandling. Den gaf helt 

 andra reaktioner. Bromvatten gaf t. ex. ej en hvit, utan en 

 rödgul vid uppvärmning sammansmältande och hastigt mörk- 

 nande fällning. 



1 ) Äfven denna gång befanns det oaktadt förnyade ansträngningar ej möjligt, 

 att framställa de lättflygtiga beståudsdelarne i tillräckligt rent tillstånd, för 

 att kunna kemiskt bestämma deras natur. Deras mängd var dertill för ringa. 



