ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 187 8, N:0 9. 13 



än högst 0,2 5 % från hvarandra och öfverensstämmande angifva 

 spec. värmet t. o. ra. 4:de decimalen. Men denna metod kan 

 ej användas i närvarande fall, och derföre kunna vi icke afgöra 

 frågan om förändringen af qvieksilfvers spec. värme med tempe- 

 raturen så fullständigt eller så säkert, som vi tro oss hafva be- 

 stämdt dess spec. värme mellan 0° och + 5° C. 



I den föregående afbandlingen hafva vi äfven beskrifvit det 

 sätt, hvarpå korrektionen bestämmes för kalorimeterns värme- 

 förlust under den tid, som förgår, innan temperaturdifferenserna 

 inom densamma äro utjemnade, och termometern börjar visa ett 

 fallt regelbundet aftagande af temperaturen. Men man skall 

 vid jemförelse mellan beräkningssättet i den föregående afhand- 

 lingen och denna finna en viss skillnad. I den förra förekommer 

 nemligen i nämnaren, när eqvationen A, (sid. 40) löses i af- 

 seende på a, qvantiteten B — ö (i exemplet = 21 ,22ö) d. v. s. 

 skillnaden mellan luftbadets temperatur 6 och den verkligen af- 

 lästa sluttemperaturen ö, och i denna på samma ställe ß — dj 

 eller skillnaden mellan 6 och ö A , den korrigerade sluttempera- 

 turen eller den sluttemperatur, som kalorimetern skulle hafva 

 haft, ifall ingen värmeförlust under försöket egt rum. Orsaken 

 är följande, å är den temperatur, som kalorimetern har i det 

 ögonblick, då det i densamma nedsänkta varmare föremålet af- 

 lemnat sitt värmeöfverskott åt kalorimetervätskan, så att alla 

 temperaturdifferenser utjemnats och en och samma temperatur 

 6 råder öfverallt inom kalorimetern. Denna punkt betecknas 

 deraf, att efter densamma termometern sjunker fullt regelbundet. 

 Under den tid, som förgår ifrån försökets början, till dess denna 

 punkt uppnåtts, afgifver det nedförda, varmare föremålet sitt 

 värme. Ar detta en fast kropp (såsom i den förra undersök- 

 ningen), hvilken på alla sidor omgifves af kalorimetervätskan, 

 så afgifver den sitt värmeöfverskott endast till denna, och dess 

 värmeförlust från början till det ögonblick temperaturen ö an- 

 tecknas uttryckes genom qvantiteten (x = spec. värmet) 



m v v(e — d). 



