34 THEORIN, OiM VÄXTERS TAGGAK OCH BORST, 



bladets derpå följande förstoring utbredes denna dyna till en 

 vanlig bladfliks normala form och storlek. 



Som taggarnes öfriga utveckling och byggnad hos C. palustre 

 fullkomligt öfverensstämraa, med hvad som i thy fall sagts om 

 föregående art, kunna dessa omständigheter hos ifrågavarande 

 med tystnad förbigås. 



Cirsium lanceolatum Scop. 



Hithörande bladflikstaggar afvika något beträffande anato- 

 mien från de båda senast omtalade växternas tisteltaggar. Det 

 kärlknippe, som hos C. lanceolatum finnes uti bladflikens mel- 

 lersta del, sträcker sig ett godt stycke upp uti taggen, vanligen 

 genom dess nedersta tredjedel. En tvärgenomskärning genom 

 taggen, någonstädes der kärlknippet uppträder i honom, ådaga- 

 lägger, att taggens yttersta celler äro tjockväggiga och hafva 

 obetydlig lumen, att cellerna innanför dessa, som ligga i flere 

 rader, äro försedda med större lumen samt stora tapphål i de 

 förtjockade väggarne, och att det i midten af taggen finnes en 

 samling af särdeles små celler, kärlknippets prosenchymatiska 

 celler, tillika med ett eller annat kärl, Afven ur taggens celler 

 och företrädesvis ur de större framsipprar, då han såras, samma 

 innehåll, som förekommer i bladets kärlknippen och, då preparatet 

 fått vara i beröring med luften, dels utgör en brun utfluten saft, 

 dels en brun, grynig fällning i cellerna. De undersökta tag- 

 garne voro 4,4 5 m.m. långa, och kärlknippet i dem sträckte sig 

 1,2 m.m. från deras bas. 



Ribes Grossularia L. 



Pl. IV, figg. 13-16. 



Många olika sorters trichomer eller till trichomerna hittills 

 hänförda bildningar finnas hos denna art ^), och af många hafva 

 dessa trichombildningar undersökts, hvarvid deras natur och 

 beskaffenhet ofta blifvit skärskådade. På olika delar af denna 

 växt finnas l:mo enkla, encelliga hår allestädes, 2:do samman- 

 ') Undersökta exemplar hafva odlats i Småland. 



