24 DUSEN, BIDRAG TILL HÄRJEDALENS OCH HELSINGLANDS FLORA. 



att finna något nytt i denna så många gånger och så ifrigt 

 undersökta trakt. 



För att vara våra föregångare olika lemnade vi Funnäsdals- 

 berget i sitt värde och företogo i stället en exkursion till Skarf- 

 fjället, der vi väntade att finna samlade flertalet af de växter, 

 som äro utmärkande för norra fjälltrakten. Betecknande för 

 olikheten mellan denna fjälltrakt och den vi förut undersökt 

 söder om Ljusnan och Tännån, .är, att vi här för första gången 

 under sommaren fingo se A7itennaria alpina, Erige7'on unißorus, 

 Diapensia, Pedicularis Oederi, Ranunculus aconitifolius och pyg- 

 ?nceus, Arabis alpina, Silene acaulis, Älsine biflora och strida^ 

 Sagina nivalis, Saxifraga oppositifolia och rivularis, DryaSy 

 Astragalus oroboides, Andromeda liypnoides, Oxyria, Salix la~ 

 nata, polaris och reticulata. Juncus biglumis. Carex vesicaria 

 * saxatilis, ustulata och rariflora, Trisetum subspicatum. Förutom 

 dessa hade vi nöjet att högt uppe på Lilla Skarfven anträff"a 

 den för Härjedalen nya Poa cenisia. För Salixstudier var na- 

 turligtvis årstiden för långt framskriden. Likväl funno vi S. 

 glauca x herbacea (på Stora Skarfven) och glauca x hastata ^) 

 (förut blott funnen af Lundström vid Högheden nära Hornafvan 

 i Pite lappmark). 



Den 25 Augusti företogs sista exkursionen, en hastig van- 

 dring genom den utomordentligt härliga björkregionen på Hamra- 

 fjällets södra sluttning, prydd af Mulgediuni alpinum, Ranun- 

 culus aconitifolius och Aconitum Lycoctonum. Vi funno Eri- 

 geron elongatus, Hieracium prenantlioides ß rarifolium, Hypo^ 

 chceris, Veronica saxatilis, Actcea, Erysimurn hieraciifolium^ 

 Arabis hirsuta (ny för Härjed.), Silene rupestris, Saxifraga 

 ccespitosa, Cotoneaster vulgaris, Listera ovata, Convallaria verti- 

 cillata, Aspidium Lonchitis, Polystichum spinulosum * dilatatum. 



^) Då jag här oupphörligen såsom hybrider främsta It de Salixformer, hvilka 

 visat karaktärer af två eller flera arter, vill jag likväl uttryckligeu hafva 

 sagdt, att detta skett hufvudsakligen för brukets och beqvämlighetens skull. 

 Jag vill för min del lemna alldeles oafgjordt, huru vida alla dessa former 

 verkligen uppkommit genom korsning mellan de resp. arterna. 



