66 SCHEUTZ, EN BOTANISK RESA I BOHUSLÄN 1879. 



ligen afsåg den form, som Fries kallat var. opaca (eller Afzel. 

 de Rosis Suec. p. 47 & 48 N:r 3 och 4), ehuru Afzehus an- 

 märker, att enligt Linnés Flora Lapponica och Fl,^ Suecica ed. 

 I samt möjligen i andra skrifter af honom inbegreps under R. 

 canina äfven den form, som P^ries benämnt var. nitida (eller 

 Afz. 1. c. n:r 5). Detta bestyrkes äfven af Linnés herb. Jfr 

 C. Hartman Om de Skand. växt. i Linnés herb., uti Vet. 

 Akad. Handl. 1849 och 1851. — R. sarraentacea Sw., hvilken 

 SwARTZ uppgifver växande vid Norrköping och Stockholm, är 

 en form af R. canina, som förtjenar att närmare granskas, helst 

 SwARTZ (jfr Fries Nov. fl. Suec. ed. I p. 34) ansåg, att hans 

 R, sarmentacea är väl skild från den vackra hvitblommiga R. 

 Swartziana, som Fries i första upp), af Novitias beskrifvit och 

 som finnes vackert afbildad i Svensk Botanik t. 541. R. sar- 

 mentacea Sw. föres vanligen såsom synonym till var. nitida, 

 men troligen hör den till var. dumalis, såsom Baker och DÉ- 

 séGLISE antaga. Enligt Baker skall R. sarmentacea Sw. afse 

 samma form, som Woods i sin Monogr, öfver de engelska ro- 

 sorna äfven benämnde R. sarmentacea. 



R. venosa Sav., »sie dicta ob nervös rubentes ipsaque planta 

 glaucescens, frigoris impatiens, rubicunda evadit», placeras af 

 DÉSÉGLISE i närheten af Reuteri och hänföres liksom sistnämnde 

 art till afdelningen Montana3. I Sverige har alltid R. venosa 

 betraktats såsom en varietet af R. canina (= var. opaca Fr.), 

 utmärkt deraf, att bladen äro »undertill något rödnerviga samt 

 mot hösten bli rödaktiga», hvarföre ock Afzelius uti afhand- 

 lingen de Rosis Suec. p. 50 anmärker, att några svenska bota- 

 nister ansett densamma för R. rubrifolia. Ehuru hvarken Spren- 

 gel uti Syst. Vegetab. eller Swartz uti sina af Wikström 

 utgifna Annot. botanicee nämner något om foderbladens förhål- 

 lande vid nyponens mognad, torde likväl Déséglise hafva rätt, 

 då han hänför R. venosa till samma grupp som Reuteri, af 

 hvilken art den utgör en form med dubbelsågade blad. Enligt 

 hvad jag i somras hade tillfälle att iakttaga, erinra vissa buskar 

 af R. Reuteri icke så litet, i afseende på habitus, om den syd- 



