ÖFVERSIGT AF K. VETENsK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1880, N:0 5. 17 



eller ganska nära samma siffror, som de hvilka erhållits å frak- 

 tionen 63° — 63,5°. 



Man torde således såsom högst sannolikt kunna antaga, att 

 hufvudbeståndsdelen af fraktionerna eger formeln C^HgO, och 

 blir således denna vätska till sin sammansättning homolog med 

 furfuran (tetraphenol). Vi vilja benämna vätskan Sylvan, för 

 att liksom vid terpenen sylvestren antyda dess härstammande 

 ur tjäran af Pinus sylvestris och samtidigt påminna om dess 

 homologi med furfuran. 



Orsaken till den stora svårigheten att fullständigt rena sylvan 

 fär väl sökas, dels i föreningens stora benägenhet att oxidera 

 sig i beröring med luften, dels, såsom ifråga om furfuran, uti en 

 inblandning af ett kolväte (förmodligen äfven här någon terpentin- 

 oljeisomer). 



Specifika vigten hos sylvan befanns = 0,887. 



I afsigt att bereda några derivater, som möjligen kunde er- 

 hållas i renare form och af mera konstant sammansättning, samt 

 för att derigenom komma till en noggrannare kännedom om sylvans 

 natur, halva vi anställt flerahanda försök. 



Tillfölje af sylvans stora föränderlighet vid inverkan af alle- 

 handa reagentier och den lätthet med hvilken den polymeriserar 

 sig samt öfvergår till kroppar af mer kondenserad art, har det 

 dock ej lyckats oss erhålla några derivater i tillräcklig mängd 

 för en grundligare undersökning. Nästan alla reaktioner hafva 

 nemligen slutat så, att största delen af sylvan antingen polymeri- 

 serats till hartsartade eller fasta, olösliga substanser, eller har 

 densamma rent af förkolats. De sylvans reaktioner, hvarmed vi 

 sysselsatt oss, äro följande: 



Attiksyreanhydrid reagerar ej på sylvan. 



Alkalier ej heller. 



Brom inverkar med sådan häftighet, att antändning och 

 explosion genast eger rum. 



I kloroformlösning verkar brom starkt substituerande, ty 

 iösningen ryker genast starkt af bromväte. 



Öfuersigt af K. Vet.-Akad. Förh. Are/. 37. xV:o 5. 2 



