ÖFVERSIGT AP K. TETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 18 80, N:0 6. 37 



Professor Meyer har vidare framställt den betänkligheten, 

 att atoravärmet för syre i berylljorden = Be^O^ blir mycket lägre 

 än i öfriga sesquioxider, eller 2,4 7, då den hos öfriga varierar 

 3,5 — 5,1. Vi hafva redan förut med afseende härpå anmärkt: 

 dels att ur Neumanns bestämning af 'lerjordens molekylarvärme 

 beräknas ett nära nog lika lågt värde för syrets atomvärme 

 = 2,83; dels att moleky larvärm et för Be^O^ = 18,7 närmar sig 

 de värden för lerjorden, som gifvits af Neumann = 20,3 och 

 Regnault = 22,2 vida mera än om berylljorden tecknas BeO, 

 då samma värde blir = 6,2 och komme att blifva utan exempel 

 inom kemin, emedan molekylarvärmet för alla hittills undersökta 

 monoxider visat sig ligga omkring 10, o — 11, o; dels och slutligen 

 att en fullständig analogi i detta hänseende utan tvifvel vore 

 att söka hos berylljordens närmaste samslägtingar, nemligen 

 gadolinit- och cerit-jordarterna, hvilkas molekylarvärme dittills 

 icke blifvit bestämd. 



Nu äro vi i tillfälle, att i näst följande uppsats lemna en 

 hel serie bestämningar af molekylarvärmet hos dessa med be- 

 rylljorden så nära beslägtade oxider, som visa att denna jord, 

 så med hänsyn till mol.värme som volym intager sin bestämda 

 plats bland öfriga sesquioxider. Bestämningarne äro med BUN- 

 sens iskalorimeter gjorda å kemiskt rena oxider af tillika ex- 

 perimentelt bestämd molekylarvigt och sålunda sinsemellan 

 fullkomligt komparabla -). För att visa, huru nära beryll- 

 jorden med hänsyn till det deri bundna syrets atomvärme står 

 oxiderna af aluminium, scandium, gallium och indium, låna vi ur 

 nästa uppsats följande siffror. Betecknas spec. värmet med c, 



så är: 



Syrets 

 Be^O^. c =75,32.0,247 1=18,61 at.värme. 



Be-, c... = 27,32 . 0,4246 = 11,60 



7,01 = 3. 2,34. 



') Anf. st. 909. 



^) Neumanns och Regnaults bestämningar hafva gifvit ett högre värde för 

 lerjordens mol.Tärme än våra, och detta är helt naturligt, då issmältnings- 

 inetodeu, emedan här en högre enhet ligger till grund för jemförelsen, [1 cal 

 = medium af vattnets spec. värme O — 100°], måste lemna ett lägre resultat. 



