ÖFVERSIGT AF K. V£TENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1880, N:0 6. 51 



ei såsom ett aluminat utan som ^ ,, >0^, så ger också detta 

 '- Jöe72j '^ 



mineral identiskt samma värde i de påpekade hänseendena. 

 3) molekylarvärmet och -volymen för berylliumsulfatet, jemförda 

 med samma värden för de närbeslägtade sulfaten af aluminium, 

 scandium, gallium, yttrium etc. tala för att berylljorden har den 

 af oss antagna formeln. 



Sammanställer man nu alla dessa här och i våra förra upp- 

 satser berörda förhållanden med det faktum, att såväl berylliums 

 atomvärrae som atomvolym, berylljordens och sulfatets molekylar- 

 värme och -volym skulle föra till inom hela kemin enstående 

 värden, om man läte jorden tecknas BeO, så tro vi, att frågan 

 om berylliums valens måste anses hafva blifvit bragt till slutligt 

 afgörande. Det finnes i sjelfva verket icke en enda fysikalisk 

 egenskap hos beryllium, berylljorden eller dess sulfat, som icke 

 talar för vår åsigt. Och från kemisk synpunkt gestaltar sig 

 saken på samma sätt. Vi vilja ej här upptaga utrymmet med 

 att ånyo upprepa alla de skäl, som i kemiskt hänseende tala 

 för densamma, utan hänvisa blott till vår ofvan citerade ut- 

 förliga afhandling i ämnet, der de blifvit anförda, och påpeka 

 här endast, att metallen genom sitt dubbelsulfat: 



3K^02.S02 + Be2.06.3S02, 

 typiskt för alla gadolinit- och cerit-metallerna [=Be, Y, Er, Yb; 

 Se, La, Ce, Di], visar sig tillhöra denna serie af element, som 

 blott står vid sidan af men väl skiljer sig från en annan serie, 

 hvilken ger ett annat typiskt dubbelsulfat: 



K2. 02. so* + R2. 0^. .3S0* + 24H20 

 eller alunarterna [R2 = AP, Ga-, In^, Fe^, Cr^, Mn^J. Och det 

 faktum, som man anfört till förmån för berylliums tvåatomighet, att 

 dess chlorid skulle smälta och förflygtigas vid en högre temperatur 

 än chloraluminium är af ingen betydelse, ty inom den förra 

 serien med sina svårsmältbara och svårflygtiga chlorider, finnas 

 för beryllium tillräckligt många analogier att hemta i detta liksom 

 utan tvifvel i alla andra hänseenden. 



