ÖFVERS]GT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖEHAXDLIXGAU 1 880, N:0 8. 9 



taga fenomenet. Detta fenomen är för öfrigt iakttaget hos 

 många andra föreningar ^). 



Metylsvafvelsyran-j framstäldes först af Dumas och Péligot 

 år 1835; såsom material för dess framställande använde de trä- 

 sprit och svafvelsyra. De lyckades erhålla den kristalliserad i 

 hvita nålar ^). 



Claesson har framstält raetylsvafvelsyra af metylalkohol 

 och sulfurylkloridsyra *). Han har ej lyckats erhålla den i kri- 

 stalliseradt tillstånd och synes tvifla på, att de af Dumas och 

 PÉLIGOT erhållna nålarna verkligen varit metylsvafvelsyra ^). 



Metylsvafvelsyra bildas äfven vid sönderdelning af den neu- 

 trala svafvelsyremetyletern, (€£[3)0.02.802, med vatten (Dumas 

 och Péligot) ö). 



Church antar tillvaron af tvänne isomera metylsvafvelsyror, 

 hvaraf den ena skulle vara utmärkt genom en större beständighet 

 och motsvara Gerhardts parationsyra (se sid. 22!); han be- 

 nämner denna ß-sulfometylsyra ^). 



För framställningen af efterföljande metylsulfat beredde jag 

 mig metylsvafvelsyra af 1 vigtsdel ren raetylalkohol och 2 vigts- 

 delar koncentrerad svafvelsyra. Den sura vätskan fick kallna, 

 utspäddes och neutraliserades med bariumkarbonat och barium- 

 hydrat. Lösningen kolerades och afdunstades försigtigt till kri- 

 stallisation. Det erhållna bariummetylsalfatet utpressades och 



') Bull. Soc. GMm. 24, 270 (1875). 



^) Synonym: metyletersvafvelsyra, metyloxidsvafvelsyra, svafvelmetylsyra, sulfo- 



metylsyra, svafvelmetylen?yra, surt metylsulfat, sur svafvelsyrad metylen, 



tväfaldt svafvelsyrad metyloxid, acide méthylsulfurique, acide sulfométhylique, 



bisulfate de méthyléne. 

 3) Ann. Chim. Phys 58, 55 (1835). 

 *) Claesson: Om de en- ocli iiervärdiga alkoholernas jemte kolhydraternas sul- 



fater, 16 (separataftryck ur Minnesskrift, utgifven af Kongl. fysiografiska 



sällskapet i Lund med anledning af dess hundraårsfest den 3 Oktober 1878). 



(Titeln pä denna afhandling, som pä flere ställen kommer att af mig citeras, 



förkortas till: Om alkoholernas sulfat.) 

 •') Claesson: Om alkoholernas sulfat, 18. 

 *') Ann. Pharm. 15, 25 (183.5). 

 ■) Journ. pr. Chem. 67, 42 (1856) och Chem. Centr. 1856, 146. 



