10 EDLUND, OM ELEKTR. KRAFTEN VID VÄTSKORS STRÖMMANDE. 



Skillnaden mellan de observerade och beräknade talen ligga 

 inom gränserna för observationsfßlen. 



Vid iakttagelserna öfver laddningsfenomenen använde Hr 

 Dorn 2 Daniells element med odelad ström och depolarisators- 

 skifvan roterade så hastigt, att strömvexlingarnes antal uppgick 

 till respektive 120 och 240 i sekunden. Vid mina försök öfver 

 rörviddens inflytande på den elektromotoriska kraften användes 

 deremot blott en del af strömmen från 1 Daniells element, 

 och, såsom ofvanföre anfördes, blott 24 strömvexlingar i sekun- 

 den. Då nu laddningen tilltager i samma mån som elektromo- 

 toriska kraften och strömvexlingarnes antal ökas, så masté den 

 vid min undersökning hafva varit betydligt mindre än som skulle 

 kunna slutas till af Hr DoRNS försök. Att laddningsfenomenet 

 vid min nämnda undersökning var rent af omärklig bevisas af 

 ofvanstående tre försöksserier. Enligt Hr DoRN verkar ladd- 

 ningen härvid på samma sätt som extraströmmen vid strömmens 

 slutning: den gör nemligen utslagen för stora för större mot- 

 stånd. Om således laddningsfenomenen varit märkbara, så hade 

 icke i de ofvan anförda försöken beräkningarne och observatio-^ 

 nerna öfverensstämt med hvarandra, hvilket dock var fallet. 



Af det anförda följer tydligen, att intet af de tre fel, som 

 enligt Hr DoRNS mening möjligen ägt rum vid mina iakttagelser 

 öfver elektromotoriska kraftens beroende af rörvidden, varit 

 förhanden, hvarföre den förklaring, som han sökt gifva till olik- 

 heten mellan hans och mitt försöksresultat, icke är den rätta. 



Men då blir frågan, hvilken kan orsaken vara till de olika 

 resultat, som vi erhållit? Utan att tilltro mig att bestämdt 

 kunna uppgifva densamma, vill jag till slut endast fästa upp- 

 märksamheten på följande förhållande: 



Alla äro öf verens derom, att hos kapillära rör är den elek- 

 tromotoriska kraften oberoende af rörets diameter. För vidare 

 rör deremot öfverensstämma de anstälda observationerna deri, 

 att ett dylikt beroende äger rum. Nu gifves ingen bestämd 

 gräns mellan kapillära rör och dem som äro vidare, och det är 

 derföre omöjligt att på förhand säga, vid hvilken rörvidd det 



