104 OLSSON, BIDKAG TILL KÄNNEDOMEN OM JEMTLANDS FAUNA. 



ling, som jag först helt nyligen lyckats erhålla till jemförelse, 

 i detta ämne flera iakttagelser, gjorda under en resa sommaren 

 1861. 



Innan jag går att yttra mig om Jemtlands fiskfauna eller 

 redogöra för de under min resa äjo^'^^ samlingar, så vidt de 

 hittills hunnit granskas och bestämmas, skall jag vid detta till- 

 fälle äfven lemna några upplysningar om Jemtlands vertebrat- 

 fauna i öfrigt, emedan den hittills synes vara föga känd. Ingen 

 särskild afhandling i detta ämne är mig bekant (endast NoRD- 

 HOLMS arbete »Om Jemtlands djurfänge», hvilket ej varit till- 

 gängligt, berör ämnet), men i Prof. NiLSSOXS »Skandinavisk 

 fauna». Lund 1847 — 60, förekomma några spridda uppgifter äfven 

 rörande Jemtlands ryggradsdjur. Nedanstående förteckning gör 

 icke anspråk på att vara fullständig, dertill är den erfarenhet, 

 jag vunnit under sommarens resor och min sexåriga vistelse i 

 Östersund eller dess närmaste omgifningar ännu alltför otillräcklig. 

 Särskildt torde i landskapets vidsträckta fjälltrakter utmed norska 

 gränsen, hvilka jag ej besökt, återstå att upptäcka ett eller annat 

 mindre däggdjur (t. ex. någon af de i Lappland funna Lemmus- 

 arterna) och i de talrika vattendragen ännu några simfoglar och 

 vadare. Likaledes kan man vänta att ytterligare här påträffa 

 åtskilliga fogelarter, som tillfälligtvis besöka landskapet. För 

 meddelande af vigtiga upplysningar stannar jag i förbindelse i 

 synnerhet hos Hr Jägmästaren, Lektorn vid Skogsinstitutet L. 

 J. Hallgren och Hr C. A. Lundholm, hvilken senare skjutit 

 och uppstoppat bland annat 53 arter foglar, nu till större delen 

 förvarade i Östersunds läroverks museum. Flera lärjungar vid 

 läroverket hafva lemnat upplysningar om en del djurs utbred- 

 ning inom landskapet. 



uppställningen och namnen äro nästan utan undantag de i 

 Nilssons fauna förekommande. 



