146 OLSSON, BIDRAG TILL KÄKKEDOMEN OM JE3ITLAXD3 FAUNA. 



4. Aclitheres percarum NORDM. Förekommer allmänt på 

 gälbågarne och stundom i svalget af Perca flnviatilis. Vid !Xäfver- 

 sjön erhölls af denna art en larv med fästträd. 



5. Lernceopoda clavigera Olss. Ai" allmän på gälarne af 

 Thyniallus vulgaris, särdeles i Storsjön. 



6. Lernceopoda n. sp. Förekommer ej sällsynt hos Salmo 

 alpinus pä stjertfenan, men är en gång fnnnen äfven på bröstfenan 

 och vid gälarne. Arten utmärker sig i synnerhet genom häft- 

 knappen, som har form af en kägla. 



7. Lernceopoda n. sp. Temligen sällsynt (hos ungefär 4 

 af hundradet) på Coregonus mari:ena i Storsjön och Hålen. Yan- 

 ligen sitter parasiten under bukfenorna, någon gång under bröst- 

 fenorna. Han igenkännes lätt på sin klotrunda, oskaftade häft- 

 knapp. 



8. Lernceopoda n. sp. I munnen på Lota vulgaris har 

 flera gånger träffats en Lerna?opoda, som sannolikt bildar en ny 

 art, ehuru den varierar mycket och stundom är svär att skilja 

 från den på Salmo alpinus funna arten. Afven med X. Ed- 

 icardsii Olss. och L. carpionis Kr. bör den ytterligare jem- 

 föras. Vanligen äro armarne utomordentligt långa (längre än 

 hela kroppen, stundom dubbelt så länga) och till sin yttre hälft 

 omklädda af en slida, hvilket jag aldrig iakttagit på andra arter. 

 Längden af armarne torde dock vara beroende af djurets bostad: 

 armarne äro nemligen helt omgifna af värdens muskler och sjelfva 

 knappen så djupt iuborrad, att den, som det synes, berör ett 

 ben. Parasiten har alltid på munnens slemhinna gjort sig ett 

 hål (af 3 m.m. diameter), der .köttet är rödt i följd af betten. 

 Afven ett par yngre individ erhöllos. Djuret kan blott med 

 svårighet uttagas oskadadt. 



Maskar. 



1 Kl. Annulata. 



Af Lumbricus förekommer en art i brunnar (t. ex. i Öster- 

 sund) och ett par arter i jordf^n ej sparsamt. En af dem, T_jvm- 



