6 ATTERBERG, OM KLORS INVERKAN PA NITRONAFTALIN. 



silfverkoloiin befann sig i gasen. Föreningen låter lätt nitrera 

 sig och gifver viå olika behandlingssätt olika nitroderivater. Som 

 den vid uppvärmning med rykande salpetersyra lätt gaf ett di- 

 nitroderivat med en smältpunkt af 180% föranleddes jag till en 

 början ^) att anse densamma ej identisk utan blott isomer med 

 den förut kända monoklornaftalinen, hvilken enligt Faust & 

 Saame 2) ger ett dinitroderivat med smältpunkt 104° — 106°. 

 Emellertid fann jag sednare vid ett jemförande studium af den 

 ur naftalin medelst klor framställda monoklornaftalinen, att 

 äfven den gifver ett dinitroderivat af smältpunkten 180°, och 

 att båda likaledes kunna gitva det vid 106° smältande derivatet. 

 De äro således identiska. Den egentliga vigten hos de på olika 

 sätt framställda monoklornaftalinerna stämmer dessutom rätt 

 väl öfverens, ty den ur naftalin medelst klor erhållna har enligt 

 Carius en eg. v. af 1.2052 vid 6°^); den ur naftalinsulfon- 

 klorid framställda enligt samma författare 1.2028 vid 6°; den ur 

 nitronaftalin medels klorfosfor framställda enl. Koninck & Mar- 

 QUART *) eg. v. 1.2025 vid 15°. Mitt prgeparat egde såsom ofvan 

 nämndt en eg. v. af 1.2078 vid 15°. 



Dihlornaftalinen bildade i rent tillstånd färglösa, glänsande, 

 i varm alkohol lösliga, i kall alkohol temligen svårlösliga kri- 

 stallfjäll. Den förflygtigas lätt med vattenångor. Nitreras lätt 

 af salpetersyra af 1.4 eg. v. vid uppvärmning och ger som enda 

 produkt ett mononitroderivat. Efter smältning pulveriserad blir 

 den starkt elektrisk. Dess smältpunkt befanns vara 107°, hvar- 

 före denna diklornaftalin är noga skiljd från de af Faust & 

 Saame framställda, hvilka ega smältpunkterna 35° — 36° och 68°, 

 och som, enligt hvad jag förut haft tillfälle att förvissa mig om, 

 äro väl markerade, sjelfständiga förgreningar. Man torde så- 

 ledes få nämna den nya kloriden y-diklornaftalin. Bland de af 

 Laurent uppgifna diklornaftalinerna är modifikationen y, som 



') Berichte der deutsch. Chem. Gesellschaft 1876, s. 316. 



^) Annalen der Chemie und Pharmacia Bd. 160, s. 65. 



') Aunalen der Chemie und Pharmacie Bd. 38, s. 146. 



•*) Ber. der deutschen Chem. Gesellschaft 1872, s. 11. 



