ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAÜ. FÖRHANDLINGAR 187 9, N:0 3. 15 



synas komma från de tre isfallen och försvinna efter en stunds 

 slingrande lopp i sprickor uti isen. En tom brunn med sten i 

 botten betans vara 14 m. djup. 



I öfre ändan af Krondalen utmynna likaledes tvä andra 

 mindre jöklar, nämligen Grönneskredhrä på södra sidan ocli 

 Tvärbrä på den norra. Den förra är helt obetydlig och slutar 

 högt uppe på bergsluttningen. Den senare är något större och 

 skrider längre ned, utan att dock hinna ned i sjelfva hufvud- 

 dalen. Tiden medgaf mig ej att närmare undersöka den. Tvär- 

 bräen syntes, sedd på afstånd genom kikare, med nedre ändan 

 hvila på blottade berghällar och dessa förtjenade att studeras 

 med hänsyn till den glaciala afslipningen ^). 



Af alla Justedalens jöklar är Nigarshräen lättast tillgänglig 

 och besökes derföre mest af turister. Då man på väg söder- 

 ifrån närmar sig gården Kroken, der hufvuddalen viker af i 

 nordost, öppnar sig med ens en härlig utsigt öfver Nigarsbräen, 

 som i väldiga böjningar slingrar sig ned i den dalgång, som i 

 nordvest — sydostlig riktning förenar sig med hufvuddalen vid 

 Kroken. Att denna jökel i likhet med Bersetbräen haft i förra 

 århundradet (på 1740-talet) en mycket större utbredning, är 

 bekant genom Forbes' meddelanden (p. 151). Afståndet från 

 den nuvarande iskanten till yttersta ändmoränen vill jag skatta 

 till 1000 m. En bågformig linie på bergsidorna utvisar som 

 vanligt isens forna mäktighet. Anda upp till denna linie äro 

 bergväggarne och steuanhopningarne blottade på växtlighet, och 

 genom sin ljusa färg starkt afstickande från det, som ligger der- 

 ofvanom. Detsamma är förhållandet med aflagringarne på dalen& 

 botten. Nedanför de nedersta af de moderna ändmoränerna 

 växer frodig björk- och älskog, men i och med detsamma man 

 inträder på det nya krosstensfältet, förändrar sig utseendet som 

 med ett trollslag. Spridda fläckar, bevuxna med lafvar och 

 mossor jemte en och annan högre växt, såsom Oxyria digyna 

 och några småbuskar, förslå ej att gifva färg åt landskapet. 



') Forbes lemnar ä pag. 147 uti »Norwegen und seine Gletscher» en situations- 

 karta öfver jöklarne i Krondalen. 



