24 HOLMSTRÖM, OM MORÄNER OCH TERRASSER. 



bredd bädd för elfven. Sedan man passerat ungefär | af dalens 

 längd, börjar stigningen blifva större, och på samma gång till- 

 taga blocken i storlek och kantighet, eller med andra ord, rull- 

 stensfältet öfvergår så småningom i' den bottenmorän, som fort- 

 sätter under Lodalsbräen. De öfversta lagren af denna morän- 

 massa torde dock böra betraktas som en af jökelelfven bearbetad 

 och utbredd ytmorän. 



Detta rullstensfält tänker jag mig hafva uppkommit på 

 följande sätt. Under en viss tid har jökeln sträckt sig ända ned 

 till passet vid den nuvarande säterplatsen. Under afsmältningen 

 har den relativt hastigt dragit sig tillbaka till öfre ändan af 

 dalen, lemnande nedanför sig ett sjöbäcken, som haft sin södra 

 gräns vid passet. Detta bäcken har småningom blifvit fyldt 

 med lösa aflagringar, af hvilka sand och slam förts ned till 

 södra ändan, det gröfre deremot stannat i den öfre. I den mån 

 som sjön blifvit fyld från öfre ändan räknadt, så att bäckenet 

 öfvergått till elfbädd, hafva rullstenarna blifvit förda allt längre 

 ned åt dalen och ligga nu bildande ett täcke öfver sandaflag- 

 ringarne. Den öfre tredjedelen af dalen har deremot ej varit 

 sjö, utan här ligger den ursprungliga bottenmoränen i dagen, 

 endast betäckt med ytmoränens ursprungligen kantiga stenar, 

 hvilka genom elfvens åverkan blifvit nötta och kantafrundade. 

 Längre ned i Justedalen finnas pä flere ställen liknande jemna 

 och flata dalbottnar. 



I några punkter vill jag nu söka framställa den uppfattning 

 af jökelisens verkningar, som jag dels genom egna iakttagelser 

 och dels genom studiet af andras arbeten deröfver erhållit ^). 



') Härvid vill jag dock hafva anmärkt, att denna framställning sker utan an- 

 språk på att något synnerligt nytt därigenom framlägges. Den kan emellertid 

 vara berättigad, då manterinrar sig, att för närvarande pågå ifriga forsk- 

 ningar öfver Sveriges qvartära bildningar och särstildt öfver rullstensåsarne, 

 hvilkas bildning af flere anses stå i nära samband med fenomenen inom 

 jökelisen, och att följaktligen intet bör lemnas opåaktadt, som möjligen kaa 

 bidraga till en rätt uppfattning af de glaciala föi'hällandena. 



