ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 187 9, N:0 2. 39 



utgjordes dock det understa lagret af skiktad lera, och moränen 

 var ej synlig. 



Den typiska lagerföljden synes följaktligen vara denna, räk- 

 nadt nedifrån: a) morän eller fast berg, b) skiktad lera, c) om- 

 vexlande sand- och lerlameller, d) fin sand, e) fint grus, /) stridt 

 grus med rullstenar och öfverst g) fin sand. Att lagren a — ■/ 

 uppkommit i just denna ordning d. v. s. från finare till gröfre, 

 är lätt att förstå, då man erinrar sig, att terrassen så småningom 

 bygges ut i en lugn hafsvik. Men att det grofva rullstenslagret 

 alltid finnes betäckt af ett ungefär fotstjockt lager af fin sand, 

 syntes mig mindre lätt att tyda, till dess jag vid Justedals- och 

 Lärdalselfvarnes utlopp fick förklaring derpå. 



Justedalselfven utgör det gemensamma afflödet för allt smält- 

 vatten från de många betydliga skridjöklar, som utmynna i 

 Justedalen och dennas förgreningar. Det är en ofantlig vatten- 

 massa, som genom denna elf uttömmer sig i Gaupnefjorden, och 

 den mängd af slam, sand och grus, som detta vatten för med 

 sig, är mycket stor i). 



Då man från ångbåtsstationen Marifjären i roddbåt passe- 

 rar uppför Gaupnefjorden till Rönnei, faller det bjert i ögonen, 

 huru slamuppfyldt fjordvattnet är, och det är ej svårt att inse, 

 att här försiggår en mycket betydlig bottenfällning af lerslam. 

 Hunnen upp i öfre delen af fjorden, möter man den grusbank, 

 som elfven håller på att bygga ut i fjorden. Detta är den s. k. 

 hafsstocken. Den bildar som bekant en brant afsats utåt fjor- 

 den. Denna afsats består på sjelfva krönet af rullsten och stridt 

 grus, men med åran kan man lätt förvissa sig om, att mate- 

 rialet blir finare nedåt sluttningen och att djupet tilltager med 

 stor hastighet. Hafsstockens krön bildade en slingrande linie 

 tvärs öfver fjorden. Vid vestra stranden befans hafsstocken 



^) A. Helland har deröfver anstalt några intressanta beräkningar. Enligt 

 dessa nedföras genom Justedalselfven på en julidag vid pass 570,000 kgr. 

 slam (= öfver 8000 kfot). Se: »Om Gehalten af Slam i Braeelve«. Geol. 

 Fören:s Förh. Bd II. N:o 7. Stockholm 1875. 



