70 PETTERSSON OCH LARSSON, 051 ISENS UTVIDGNING. 



Regnault af sina experiment bestämt qvicksilfrets utvidgnings- 

 koefficient, (/, vid 0° till 



q = 0,00017905 



och detta tal hafva vi i allmänhet lagt till grund för våra räk- 

 ningar. Emellertid hafva Boschka, Wüllner m. fl. omräknat 

 Regnaults uppgifter, och upprättat nya tabeller öfver qvick- 

 silfrets utvidgningskoefficient, hvars värden, synnerligast i gran- 

 skapet af 0° der Wüllner funnit 



q = 0,0001811 6, 



skilja sig ej obetydligt från de förra. Denna osäkerhet skulle 

 mycket menligt inverka på bestämningarne af isens utvidgnings- 

 koefficient, i fall ej de fel, som ett origtigt värde å q skulle 

 medföra, till stor del kompenserades på ett annat sätt. 



I formeln ingår nemligen qvantiteten Qq — Gg, och då g är 

 en funktion af q, blir andra termen origtig åt samma håll som 

 den första. Det fördelaktigaste vore, om man kunde anordna 

 experimenten så, att man finge Qq ■— Gg, men detta har tyvärr 

 ej varit möjligt vid våra försök. För att uppnå detta ändamål 

 bör reservoiren B vara rymligare än i vår apparat, men detta 

 förutsätter, att man kan förfoga öfver en våg med något större 

 bärkraft än den, som stått till vår disposition. Instrumentets 

 dimensioner äro nemligen tilltagna så, att det skulle lämpa sig 

 efter de hjelpmedel, hvaröfver vi kunnat förfoga, hvadan dess 

 vigt, då det var fyldt med qvicksilfver, ej fick öfverskrida 200 

 gram. 



Vi hafva emellertid uträknat resultaten af de flesta för- 

 söken med användande af både Regnaults och Wüllners 

 tabeller samt meddela båda serierna. Dilatometerns utvidgning 

 Gg är bestämd mellan O" och + 40°, 5 o C. och är, om q antages 

 = 0,00018002 (Regnault), 



Gg = 0,0002255, 



hvilket gifver en utvidgningskoefficient hos glaset 



g = 0,00002473. 



Om q mellan 0° och +40°, so enligt Wüllners beräkning an- 

 tages = 0,oooi816g, så erhålles 



