92 NATHORST, OM SPIRANGIUM I SKÅNE. 



Spirangium cfr Jugleri Ett. (Tafl. VII fig. 6 — 9) i skifferlera 

 från obekant fyndort samt troligen äfven i lerj ernsten från 

 Höganäs 2) Tafl. VI fig. 1 c). 



Förklaring till tafiorna. 



Tafl. VI. 



Tig. 1 a. Spirangium cfr Münsteri Presl sp. i leijernsten bä- 

 rande etiketten »Höganäs». Man ser sjelfva det inre omhöljets sten- 

 kärna med ytans skarpa spirallinier, hvilka flerestädes såsom en tunn 

 kant synas fortsätta i stenmassan. En af dessa kanter, som här 

 böjer sig nedåt är särdeles tydlig till venster å figuren och är ritad 

 i förstorad skala å fig. Ib. Den kant, som vid sidan häraf synes 

 gå tvärs öfver det inre omhöljets båda spirallinier har påtagligeu 

 blott varit ett veck i substansen. Tig. le. Tragment, i samma 

 stuff, af en större Spirangium liknande Sp. Jugleri Ett. sp. 



Tig. 2. Troligen samma art som fig. la. Trån hård sandsten 

 vid Grafvarne. Spirallinien på ytan är skarp och ej så bred som 

 hos följande form. 



Tig. 3. _ Spirangium cfr Quenstedti Schimp. Stenkärna från 

 G-rafvarne. Afven på denna synes öfverst till höger att Spirallinien 

 fortsätter inuti stenmassan. Vid basen synas små snedgående intryck 

 mellan spirallinierne, troligen efter skrynklor i den organiska sub- 

 stansen. Tig. 3 a. Den i genomskärning sexkantiga spetsen (eller 

 basen; det är nemligen möjligt att såväl detta som några af de 

 öfriga exemplaren äro tecknade upp och nedvända, hvilket ej kan 

 afgöras när ej stjelk och spets äro på samma gång bibehållna mera 

 fullständigt). 



Tig. 4. Spirangium cfr Quenstedti Schimp. Stenkärna från 

 Grafvarne; tvenne spirallinier äro hvarandra mera närmade än de 

 öfriga. Tig. 4a. Genomskärning af basen. 



Tafl. VIL 



Tig. 5. Spirangium cfr Münsteri Presl sp. Lerjernsten från 

 ett gammalt stenbrott NV. om Sofiero. Man ser öfverst att före- 

 målet utgöres af tvenne omhöljen och att spirallinierna från det inre 

 fortsätta genom stenmassan till det yttre. Några af dessa senare 

 visa en fåra i midten, som om de skulle utgöras af tvänne hop- 

 vuxna väa-2'ar. 



betydande med Höganäsbildningen eller dea stenkolsförande formationen i 

 allmänhet» (Lundgren 1. c. p. 29). Instämmande häruti vill jag blott till- 

 foga, att lerjernstenen ej är af samma slag som den växtförande i närheten 

 af Fru Bagges flöts, utan helt säkert tillhör ett mycket yngre lager. 



