ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖKHANDLINGAR 1879, N:0 5. 93 



blåa vätskan sattes försigtigt klorvatten tills färgen försvunnit, 

 och derpå ytterligare en droppe jemte litet kloroform, som vid 

 blandningens omskakning tydligt gulfärgades, härrörande af för- 

 handenvarande hrom. ^ 



Den i föregående omnämnda fällningen (c) tvättades, upp- 

 löstes i saltsyra och lösningen behandlades på förut nämndt sätt 

 med ättiksyradt natron i kokning. Det jernoxid- och lerjordfria 

 filtratet försattes med svafvelamonium, uppkomna fällningen be- 

 handlades med ättiksyra, det olösta uppsamlades, tvättades, tor- 

 kades och upphettades jemte filtrum i en porslinsdigel. Åter- 

 stoden uppvärmdes med kungsvatten tills största delen af syre- 

 öfverskottet afdunstat, vatten tillsattes, lösningen filtrerades, kon- 

 centrerades genom afdunstning, neutraliserades, surgjordes med 

 ättiksyra, försattes med salpetersyrligt kali och lemnades att 

 stå på ett varmt ställe. Efter några timmar hade en gul fäll- 

 ning afsatt sig, som vid profning för blåsröret gaf tydlig reaktion 

 för kobolt. Filtratet efter koboltfällningen försattes med saltsyra, 

 afdunstades i vattenbad till nästan torrhet och återstoden löstes 

 i några droppar vatten. Denna lösning gaf med natronlut en 

 ljusgrön fällning af nickeloxidulhydratets färg, hvilken torkad och 

 upphettad med borax för blåsröret gaf reaktion för yiichel. 



2,5 liter vatten försattes med kalkmjölk i öfverskott, hvar- 

 ■efter blandningen uppkokades och filtrerades. Den efter filtratets 

 afdunstning erhållna, fullkomligt torra återstoden digererades 

 förnyade gånger med vatten fri alkohol. Alkohollösningarna af- 

 dunstades och återstoden profvades med brucin löst i svafvelsyra 

 hvarvid en röd till rödgul öfvergående färgning inträdde. 



Vid undersökning på brom och jod hade efter alkohollös- 

 ningarnas hvila under några dagar små kristaller afsatt sig, 

 hvilka likaledes med brucinlösning gåfvo tydlig reaktion för 

 salpetersyra. 



Vid den i vattnet befintliga kiselsyrans afskiljande visade 

 sig att äfven organiska, icke flygtiga ämnen finnas närvarande. 

 För att bestämma af hvilken beskaffenhet dessa äro hafva de 

 af Fresenius, dels i hans »Anleitung zur qvalitat. ehem. Ana- 



