ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1879, N:0 9. 69 



saker har han således föga tillfälle att visa sin smak i färgväg. 

 Knappt mera se vi i hans sätt att brodera. På hvit, gul eller 

 röd botten sys efter enformiga mönster kretsar och andra figurer, 

 vanligen så att tvenne parallela hvita linier innesluta en röd eller 

 svart mellan sig. Perlorna ordnas till perlband så, att röda och 

 hvita vexla med hvarandra, eller röda, hvita och blå antingen 

 ensamma eller flera tillsammans. På en blå perlas plats har 

 ofta en grön af samma ljusstyrka insmugit sig. 



Af tschuktschernas färgbenämningar, deras sammanförande 

 under samma namn af mörkt och blått, gult och hvitt, rosa och 

 rödt o. s. v. skulle man kunna frestas att anse folket i allmän- 

 het sakna eller ega blott svagt utveckladt violett percipierande 

 organ (enl. Young-Helmholtz'ska teorien). Ser man något när- 

 mare på saken, måste dock denna åsigt lemnas såsom ohållbar. 

 Det är nemligen lätt att öfvertyga sig, att de verkligen se det 

 violetta i spektrum, och en del kalla det rödt. En violett blind 

 bör dessutom enligt teorien ej sammanföra blått och grönt af 

 samma ljusstyrka, hvilket jag flerestädes påpekat som egendom- 

 ligt för detta folk, utan snarare Ijusstarkare blått med Ijussva- 

 gare grönt. Likaså ohållbart är att antaga dem brista med 

 afseende på det gröna precipierande organet. 



Det torde ej vara nödvändigt att längre uppehålla sig vid 

 detta ämne. Färgblindhetsundersökningarna visa otvetydigt, att 

 tschuktscherna i allmänhet ega organ att skilja färger lika goda 

 som vi svenskar. Deremot tyckas de ej vara vana att iakttaga 

 färger och särskilja skarpt ingen annan färg än den röda. De 

 sammanföra allt rödt som något särskildt för sig, men anse ett 

 måttligt Ijusstarkt grönt mindre öfverensstämma med ett Ijussvagt 

 af samma färgton än med ett blått af samma ljusstyrka. För att 

 sammanfatta allt grönt för sig, behöfver tschuktschen lära sig 

 en alldeles ny abstraktion. En mera begåfvad har visat sig med 

 lätthet kunna tillegna sig denna, men folket i sin helhet torde 

 ej göra detta, förrän det blifvit mäktigare påverkadt af civili- 

 serade folk och deras industri. 



